at tegne Profiler i de virkelige Forhold, hvortil Materiale findes i 

 Danske Lods, 4de Udgave, 1893, og tildels i Søkortene. 



Hvad Bevægelsen, Flytningen, angaar, da er Sandet, fra det 

 Øjeblik det af Bølgen er kastet op paa Stranden og tørret i Luften, 

 ene afhængig af Vinden, og da de vestlige Vinde ere de herskende 

 paa Jyllands Vestkyst, er det naturligt, at det meste Sand føres 

 ind i Landet, saa meget mere, som de fleste Storme, og det er jo 

 navnlig dem. der rigtig sætter Flyvesandet i Bevægelse, ogsaa 

 komme fra V. og NV. ^). 



I Lærebøgerne og Monografierne kan man nu finde beskrevet, 

 hvorledes Sandet af Vinden føres hen ad Jordoverfladen og at det 

 først standser, hvor det finder Læ bag eller opad et eller andet 

 fremstaaende , som en Sten, et Gjærde eller en Plante, og at det 

 der ophobes og danner en Banke, der højnes og flyttes ved, at 

 Sandet føres op ad Vindsiden og falder ned ad Læsiden. Greb 

 Klitplanterne ikke ind, vilde disse Sandvolde, med den stejlere Side 

 foran, vælte sig regelmæssigt ind over Landet, til de enten gik 

 tvers over det eller paa anden Maade bleve standsede. Nu gribe 

 imidlertid Klitplanterne srax ind, og ved at holde paa Sandet, mere 

 paa et Sted end paa et andet, blive de regelmæssige Volde, tildels 

 ogsaa paa Grund af Terrainforholdene, brudte, og Havklitteu faar 

 strax et uordnet og uregelmæssigt Udseende. Kommer man længere 

 ind i Landet til Landklitten, synes det dog, at de enkelte Klitter 

 antage mere regelmæssige Former ; saaledes omtaler Forchhammer, 

 at der findes Længde- og Tværdale-); Andresen anfører, at de 

 kunne have Form af en Bue eller en bugtet Linie og fremhæver 

 Eimmerno som meget smalle og høje Klitter, der i Almindelighed 

 gaa i V. — 0. og som ere stejlere i Læsiden (mod Syd) end i Vind- 

 siden (mod Nord)^); Bang fremhæver ligeledes Eimmerne, der efter 



J) Se Danske Lods 1893 pag. 18—19. 



') Almenfattelige Afhandlinger og Foredrag pag. 180. 



'; Klitformationeu pag. 84. 



V 



