121 



Hvile- og Sommeræg haves. Den første, der er meget høj, er 

 særlig mærkelig ved sin tydelige Retikulatioii af Skalleu og ved 

 sine stærkt forlængede M uc roue s. Forranden er ikke puklet, og 

 der er et tydeligt Hjørne mellem Ryg og Bagrand. Halen er 

 ligesom hos den kønsmodne Hun udstyret paa Hjørnet mellem Bag- 

 og Forraud med c. 10 — 12 fine Torne. De kønsmodne Ç, af 

 hvilke en med Hvileæg er afbildet, har en stærk puklet For- 

 raud , der meget stejlt stiger til Vejrs ; hele Dyret er næsten 

 lige saa højt som langt. Hjørnet mellem Bag- og Rygrand mangler, 

 men Mucrones ere til Stede og altid vel udviklede. Bugrandens 

 forreste Rand er meget stærkt udbuet og haaret. 1ste Par An- 

 tenner er næsten lige og kort, Halens Forrand lige, og mellem 

 denne og Bagranden sidde 12 — 15 Torne. Langs Dyrets Forkrop 

 strækker sig parallelt med Konturen en Mængde fine, tynde Linier, 

 der tabe sig længere bagtil. 



Hvileæggene — hvorom mere senere — ere udstyrede med 

 en lignende Belægning af celleagtig Struktur, som findes hos Stato- 

 blasterne hos Phylactolæmerne. Jeg formodede, at vi ogsaa 

 her skulde have haft en virkelig Svømmering, og skar derfor disse 

 Hvileæg paa Mikrotom; dette viste sig imidlertid ikke at være Til- 

 fældet, men at Æggets Bloramemasse naaede helt ud til Randen. 

 De mange, smaa, ophøjede Punkter ude i Randen ere altsaa kun en 

 Skalstruktur og ere ikke Begrænsninger for underliggende Hulrum. 



Hr. Professor Lilljeborg, der paa min Anmodning var saa 

 forekommende at sende mig Exemplarer af den af ham beskrevne 

 B. arctica, har beskrevet denne i Manuskript, der har ligget til 

 Grund for Forelæsninger holdte i 1880, og ved at sammenligne 

 disse Exemplarer med mine er jeg bleven overtydet om, at dette er 

 denne Art, jeg har for mig. 



Jeg har af denne Art sikkerlig en eneste Gang set en Han, 

 der udmærkede sig ved det for Bosminernes Hanner almindelige 

 Fænomen, at 1ste Par Antenner ikke var indbyrdes sammenvoxet; 

 desværre ødelagdes Exemplaret under Konserveringen, saaledes at 

 det ikke nærmere kunde undersøges. 



