179 



den i det mindste om Dageu og har klart Vejr. Om Vintereu 

 bringe de iioidlige Yinde sædvanlig Sno. Snofaldet er dog i Keglen 

 temmelig ringe i Yatnsdalen — de omgivende Bjærgpartier især 

 Vîoidalsfjall fraregnede — , og Jorden dækkes sjælden i længere Tid 

 af et. dybt Snelag, undtagen i de dybere Sænkninger, Render og 

 Kløfter. Alle Forhøjninger ligge derimod saa godt som snebare 

 hele Vinteren igennem , og disse snebare Arealer have en stor Ud- 

 strækning i Forhold til de snedækkede. Dette Forhold har en stor 

 Betydning for Vegetationen i denne Egn, og Snedækkets Indflydelse 

 paa Plantevæxten er her som andre Steder iøjnefaldende. De sne- 

 bare Arealer optages for største Parten af nøgne Klipper og Grus- 

 flader (melar), forsynede med en yderst fattig og forkuet Vegetation 

 af de haardføreste Fjeldvæxter, som efterhaanden have vænnet sig 

 til at modstaa Snestormenes Magt og Barfrostens skadelige Virk- 

 ninger. Lavningerne dækkes derimod i Reglen af en mere kraftig 

 og sammenhængende Vegetation, endog de, som om Sommeren ligge 

 ubeskyttede for den kolde Nordenvind. 



Om Foraaret er Vejrliget højst forskelligt, og Tidspunktet for 

 Vaareus Kommen i de forskellige Aar yderst variabelt. Det samme 

 gælder selvfølgelig om Vegetationens Udvikling i den første For- 

 aarstid. Sædvanlig iagttager man de første Vaartegn sidst i Marts 

 Maaned eller i den første Halvdel af April, men naar Drivisen 

 ligger op til Kysten, kan man ikke vente noget rigtigt Sommervejr, 

 førend den har fjæruet sig, og det er netop Drivisens Nærværelse, 

 som foraarsager Vaarens sildige Indtræden og Vegetationens lang- 

 somme og ringe Udvikling i enkelte Aar. Det er ikke saa sjældent, 

 i „Isaarene" især, at der i Maj og endog i Juni Maaned indtræffer 

 hæftige Snestorme med flere Graders (5 — 10°) Frost, som under- 

 tiden 'vare en Uges Tid eller mere. Saadanne Kuldeperioder kunne 

 endog indtræffe flere Gange i Foraarets Løb, medens de mellem- 

 liggende Tidsrum kunne være temmelig milde, og netop disse store 

 Svingninger i Temperaturen med bratte Overgauge fra maaske 

 20 — 30° Varme til flere Graders Frost virke i høj Grad skadeligt 

 paa Vegetationen. Men da jeg haaber senere at kunne faa Lej- 



12* 



