180 



lighed til at behandle dette Emne mere udførligt, skal jeg her som 

 Exempel paa, hvor meget Planternes Blomstringstid varierer, blot 

 anføre, at den 31. Maj 1888 havde jeg kun iagttaget 3 Planter 

 i Blomst, nemlig Saxifraga oi^positifolia, Empetrum og Draba verna, 

 men paa samme Tid det følgende Aar, 1889, havde jeg samlet ikke 

 mindre end 50 Arter i Blomst. Først den 23. Juni 1888 havde 

 jeg iagttaget et lignende Antal blomstrende Planter; der har saa- 

 ledes været c. 3 Ugers Forskel paa Blomstringstiden i disse to 

 Aar, og det kan endog blive endnu mere for enkelte Planters Ved- 

 kommende. 



Som i det foregaaende antydet, kan man i Yatusdalsegnen 

 naturligt skelne imellem tre ved sine Terrainforhold, Jordbund og 

 Beliggenhed forskellige Omraader: 

 I. Dalbunden med sine vaade Kærstrækninger, med de talrige 

 Sumpe og smaa Søer og de næsten tørre Overrislings- 

 enge; 

 II. Fjeldsiderne med sine Klipper, Kløfter, Stenskred og 



U r d e r ; 

 III. Yatnsdalshålsen og det sønden for Dalen liggende bakkede 

 H øj 1 a n d. 



Dalbuudens Vegetation. 



Sønden for Søen FloO optages Dalbunden for en stor Del eller 

 hele Dalbundens midterste Parti enten af temmelig vaade Kær- eller 

 Mosestrækninger eller af tørre, græsbevoxede Overrislingseuge paa 

 Holme i Aaen og langs dens ophøjede Bredder. De af Dynd og 

 Sand dannede Deltaholme ved Aaens Udmunding i Soen, der med 

 hvert Aar blive større og flere, indtages snart af Kærulden Erio- 

 phorum Sdieuchzeri og avgustlfoUum, som igen, idetmindste til Dels, 

 maa vige for de paa halvt oversvømmet Grund voxende Stargræs, 

 f. Ex. Carex cryptocarpa, der snart i Forbindelse med andre under- 

 ordnede Arter indfinder sig, gør Kærulden Rangen stridig og faar 



