188 



kommer til Udvikling der, hvor den skraanende Grund holdes lidt 

 fugtig noget ud paa Sommeren af det nedsivende Grundvand, uden 

 dog at man mærker det paa Overfladen. Paa andre Steder, hvor 

 Vandet er mere rigeligt og gennemtrænger Jordbunden til det øverste 

 hele Sommeren igennem, fortrænges denne Vegetation tildels af en 

 rigtig Kærvegetation, som kau udvikles, uagtet Terrænet skraaner 

 temmelig stærkt. 



Paa golde, tørre Skrænter og andre Steder af lignende Be- 

 skaffenhed i de lavere Egne optræder Dryas octopetala i en saadan 

 Mængde, at den fortjener særlig Omtale. Paa^temmelig store Stræk- 

 ninger danner den i Forbindelse med Silène acaulis, Armeria mari- 

 tima, Thymus serpyllum o. fl. et rigtignok usammenhængende Vege- 

 tationsdække, der har et yderst foranderligt Udseende i Sommerens 

 Løb. I det tidlige Foraar gøre disse Strækninger et trist Indtryk 

 med de halvvisne S/Ze?ie-Tuer og de af visnede Blade dækkede 

 Dryas-^wska , der lægge sig i Espalierform over den ufrugtbare 

 Bund, uden dog at formaa at dække den helt. Men allerede i Maj 

 forvandles de hvælvede Silene-TwQX til smilende Blomsterpuder. En 

 Tid lang er Silène acaulis den tonegivende Plante, men hen ad 

 Slutningen af Maaneden begynder Dryas at udfolde sine store, 

 prægtige hvide Blomster, den ene efter don anden, og en skøn Dag 

 har den helt fordunklet "den smukke Silène, hvis Blomstermyriader 

 nu efterhaanden enten helt visne eller begynde at sætte Frugt. De 

 store, tæt staaende Z)?'?/as - Blomster kaste et lyst Farvepræg hen 

 over Marken, men dette skal igen afløses senere hen ud paa Som- 

 meren (Juli — August) af en rødlig Tone, fremkaldt ved Armerias 

 rosenrøde Blomsterhoveder, der nu skyde frem i Mængde, i For- 

 bindelse med den paa samme Tid blomstrende Thymus serpyllum. 

 Men Dryas har endnu ikke udspillet sin Kolle, skønt den har ned- 

 lagt sin Blomsterpragt. Den skal igen spille Hovedrollen i Væxt- 

 periodens sidste Akt, Frugtsætningstiden , i hvilken den ved 

 sine rigelige Frugtmasser lægger en graalig Tone over de af denne 

 Vegetation beherskede Omraader. Jeg tror, at denne Vegetations- 



