154 



C. Raunkiær. Vesterhavets Øst- og Sydkysts Vegetation (Festskrift i 

 Anledning af Borchs Kollegiums 200-Aars Jubilæum. Kjøhenhavn 

 1889). 



Andre Skrifter, i hvilke der kan findes Oplysninger om Sandplan- 

 terne, og som ere benyttede af mig, ere : 



Buchenau, Über die Vegetationsverhältnisse des ,, Helms" (Psamma are- 

 naria Eöm. et Schuftes) und der verwandten Dünengräser (Abhandl. 

 Naturw. Vereins. Bremen. X. 1889). 



— Die Flora der Ostfriesischen Inseln (ibidem, II, p. 201). 



— Weitere Beiträge z. Flora d. Ostfries. Inseln (ibidem. IV og VII). 



Duval-Jonve, Bulletin de la Société botanique de France, XVIII. An- 

 nales des sciences (6 Sér.), I. — Etude anatomique de quelques 

 Graminées et en particulier des Agropyrum de l'Hérault (Mém. Acad. 

 Montpellier. 1870. VII). 



Tschirch, Beiträge z. der Anatomie und dem EinroUungsmechanismus 

 einiger Grasblätter (Pringsh. Jahrb. 13). 



Güntz, Untersuchungen über die anatomische Structur der Gramineen- 

 blätter. Leipzig 1886. 



Giltay. Anatomische Eigenthümlichkeiteu in Beziehung auf klimatische 

 Umstände (Noderl. Kruidk. Arch. IV, 1886). 



Brick, Biologie und vergleichende Anatomie der baltischen Strandpflanzen 

 (Schriften d. naturforsch. Ges. zu Danzig, VII. 1888). 



Areschoug, Bladets Anatomi. Lund 1878. 



M as clef, Etudes sur la géographie botanique du Nord de la F'rance 

 (Journal de botanique, II). 



Samsøe Lund, Vejledning til at kjende Græsser i blomsterløs Tilstand. 

 Med 9 Tavler. (Landbrugets Kulturplanter, Nr. 3. Kjøbenhavn 1882). 



E ug. Warming, Om Skudbygning, Overvintring og Foryngolse (Fest- 

 skrift udgivet af den naturhistoriske Forening i Kjøbenhavn 1884 

 -90). 



Iste Bælte. Sandstranden 

 (de psamnioflle Halofyters Formation). 



Ved mange af vore Kystçr er Havstokken eller Forstranden 

 sandig , dannet af fint Kvartssand , som Havet skyller op , og i 

 hvilket der kan findes en Mængde Kalkskaller eller Brudstykker af 

 saadanne. Havets Nærhed, de Saltpartikler, som Vinden og Sprøjtet 

 fra Bølgerne uafbrudt fører ind over Stranden, gjøre denne Sand- 

 bund tillige saltrig; mange Steder overskylles periodisk af Havet, 

 og i ringe Dybde vil man kunne træffe det saltholdige Grundvand. 

 Denne Bunds Natur maa derfor kortelig betegnes saaledes: løs 



