178 



meget langsomt at forraadne, naar de begraves i Klitsaudet; jeg 

 har ved Maarup seet gamle Klitter, af hvilke Stykker vare ned- 

 styrtede, og i hvis ludre de kraftige, fingertykke Rødder og Grene 

 af Klittornen fandtes aldeles uden videre Spor af Forraadnelse i 

 mange Metres Dybde. 



Løvbladene ere som bekjendt dækkede af skjoldformede 

 Haar. 



Efter Andresen sætter den kun hvert 5te Aar rigelig Frugt. 

 De rødgule Frugter modnes i September. 



Paa Hippophaes Rødder optræde som bekjendt talrige sraaa 

 Knolde lig Papilionaceernes bekjeudte Rodknolde. Jeg har omtalt 

 og afbildet dem i Botanisk Tidsskrift 1. c. p. 109. Disse Rodknolde 

 optræde strax paa Kimplanternes Primrod, 



Lathy 7' us maritimus spiller ofte ogsaa en vigtig Rolle 

 her; saaledes har jeg seet den ved Blokhus optræde som en af de 

 første og i store Mængder mellem Hjelmen og Hippophaë, dækkende 

 Klitsandet med sine blaagrønne Skud og smukke røde Blomster. 

 Ligeledes kan Alsine peploides brede sig i Sandet mellem 

 Klitplanterne og gaa højt ind i Klitten. 



I andre Lande optræde andre Planter i denne yderste Klit- 

 række, hvor Kampen med Flyvesandet er staaende, og hvor det 

 løse, bevægelige Sand er overvejende; saaledes hører ifølge Mas- 

 clef Convolvulus Soldanella og Euphorbia Paralias til denne 

 1ste Række, „les sables mouvants"; med Nød og næppe fæste 

 de sig. 



3die Bælte. Saiidskjægfor mationen 

 (Landklitteu ; Sandmarken). 



Naar Hjelmen og de andre nævnte Arter nogenlunde have 

 bragt Sandet til Ro mellem deres Tuer, bliver Bunden passende 

 for flere andre Arter, der ikke ere saa kraftigt udstyrede til 

 Kampen; men mange af dem vise dog, i mindre Grad, de samme 

 Fænomener, som følge med Kampen: de begraves af Sandflugten, 

 skyde op gjennem Sandet, forgrene sig, begraves paauy o. s. v. 



