172 



Buchenau. De ere ingenlunde sjeldne omkring i Klitterne, f. Ex. 

 i gamle Hjulspor, hvor Frugterne have kunnet samle sig formedelst 

 det Læ, de have fundet her. 



P samina h al ti c a {== Psamma arenaria x Calamagrostis 

 Epigeios) omtales af Buchenau I.e. p. 408. 



Elymus arenarius^ Marehalm ^ hører til de sanddæmpeude 

 Planter af 2den Bang ^). Er habituelt ikke lidt forskjellig fra 

 Hjelmen, ikke blot ved de brede, blaagrønne, ikke sammenrullede 

 og ikke bueformet bøjede Blade, men ogsaa fordi den ikke danner 

 tætte Tuer; dernæst dø dens Blade om Vinteren, hvilket gjør den 

 mindre vel skikket til Klitdæmpniug. Den begynder først at voxe 

 i Februar og Marts; hvis den om Vinteren er bleven dækket af 

 Sand, formaaer den dog at voxe gjennem det, naar det kun har c. 

 V3 M. Højde. Den trives først ret, naar Sandflugten er dæmpet. 

 Dens Voxemaade er væsentlig den samme som Hjelmens. At den 

 ikke danner saa tætte Tuer, kommer deraf, at dens Løvskud udgaa 

 fra Moderskuddet under en langt mindre spids Vinkel, 

 efter Andresen c. 30 — 50° og tildels bueformet 2). Om dens stærke 

 underjordiske Forgrening m. m. se forøvrigt ham og Buchenau. 



Løvbladene ere omtalte og afbildede af Samsøe Lund (Tav. 6; 

 Nr. 44 a) og Giltay (Tab. X, Fig. t)\ de ere indtil 16 Mm. brede 

 og have mange (indtil 30 — 50) Ribber paa Oversiden besatte med 

 korte og stive Smaatorne eller Haar (Fig. 19). Undersiden er 

 glat; her findes ikke noget sammenhængende Lag af mekanisk Væv, 

 men det chlorofylførende Væv naaer ud til Overhuden. I tørt Vejr 

 rulle de sig ikke ind ; formodentlig gjør Voxlaget paa deres Over- 

 side samme Nytte som Fordampningsværn som Indrulningen hos 

 Hjelmen. Vandet adhærerer ved Undersiden , men ikke ved Over- 



1) Viborg S. 12-13, Tab. 2 Buchenau S. 409. 



^) Viborg skriver: „Roden gaaer mere paa skraa ned i Sandens Over- 

 flade"; „de øverste Knæ eller Øjne af Roden ere her længere fra 

 hinanden end paa Klittaget"; mau finder derfor alletider Marehalmen 

 at voxe enkelt, og ej i Buske, som Klittaget (se den 2den Kobber- 

 tavle Fig. 8). 



