197 



Først indfinder sig enkelte ganske smaa Lyngtuer, saa voxe de og 

 Tallet formeres, og lidt efter lidt har den tyranniske Plante dækket 

 Jorden med sit grenbrune Tæppe og fortrængt den meste anden 

 Vegetation. Efterhaanden indtræde de Forandringer i Jordbunden, 

 som P. Müller har omtalt saa fyldigt: et Morlag, Blysand og 

 Eødjord dannes, og en typisk Lynghede er fremkommen. 



Klitplanternes anatomiske Tilpasning og 

 xerophile Natur. 



Jeg kan om dette Thema henvise dels til G i 1 1 a y (1. c.) og 

 Raunkiær (I.e.), dels, angaaende de fysiske Forhold i Klitten, 

 ogsaa til Bang og Andresen. Giltay har gjort Iagttagelser 

 over Luftfugtigheden i hollandske Klitter, og har navnlig gjort op- 

 mærksom paa, hvor forskjellig denne og Vegetationen kan være paa 

 Steder, der kun ligge faa Skridt fra hverandre, naar Expositionen 

 er forskjellig. Hvad det især kommer au paa for de fleraarige 

 Sandplanter er, at Transpirationen reguleres efter den tørre og 

 varme Luft, der kan herske over Sandbund, og den Hede og 

 Vandmangel, der kan herske i Sandbunden. Dette skeer paa for- 

 skjellig Maade. Giltay nævner først: 



Bladoverfladens Reduktion. Som Exempel kan nævnes 

 fra vor egen Flora en Del Strandplanter (Aster Tripolium, Plantago 

 maritima, Schoberia maritima, Alsine {Halianthus) peploides, Sali- 

 cornia herbacea); men det er let at finde lignende, smalbladede 

 Planter i Klitterne og paa Sandmarker, f. Ex. Galium verum, Arte- 

 misia campestî-is , Jasione montana, 'Thymus Serpyllum, Armeria 

 vulgaris , Spergula arvensis , Herniaria , Arenarna serpyllifolia, 

 Plantago lanceolata, foruden Calluna, Empetrum og Juniperus o. fl. 



Hertil kunne de Græsser føjes, som have smaa og smalle, 

 eller i n d r u 1 1 e d o Blade. De ovenfor omtalte og delvis afbildede 

 Græsser have med Undtagelse af Elymus arenarius alle smalle og 

 rendeformede Blade, og nogle af disse (alle?) have Evne til at 

 rulle Bladene ind eller gjøre dem endnu smallere og mere 



