217 



hvis typiske Art den dog afviger en Del, bl. a. i H. t. Tand- 

 væbningen. Senere er der ikke i de grønlandske Have bleven ind- 

 samlet Exemplarer af denne pelagisk -bathyphile- Fiskeform, hvis 

 Eet til at bære det ovenanførte systematiske Navn jeg vil søge at 

 godtg'jøre ved en Kedegjørelse, forsaavidt Exemplarernes Lidenhed 

 og Finhed ville tillade det. En umiddelbar Sammenligning med 

 Exemplarer af Cyclothone lusca fra de nordamerikanske Dybhavs- 

 Expeditioner har iøvrigt hævet en mulig Tvivl om Henførelsens Rigtig- 

 hed. En Afbildning haaber jeg at kunne meddele i en Afhandling 

 om Museets pelagiske Scopeliner, som er sin Afslutning nær. 



Hovedet, hvis Længde indeholdes henved 5 Gange i Total- 

 længden, er sammentrykt og spidst; Mundspalten naaer meget 

 langt tilbage; den er foroven og fortil i en meget kort Strækning 

 begrænset af Mellemkjævebenet, for øvrigt af det lange Overkjæve- 

 ben. Kjæverandene ere (med Undtagelse af en kort Strækning 

 foroven paa Grænsen mellem Over- og Mellemkjævebenet og et til- 

 svarende lille Stykke forneden) indfattede af en tæt Række Tænder, 

 der i den forreste Del af Munden ere overmaade smaa og fine, 

 men langs Overkjævebenet og det tilsvarende Stykke af Under- 

 kjæven efterhaanden blive noget større, men dog kun præsentere 

 sig som en lav og tæt Række af korte Spidser, af hvilke hver 

 tredje eller fjerde i Overkjævens bagre Del er noget større end de 

 mellem dem siddende. Paa Ganen under hvert Øje, sees en lille 

 Gruppe Ganetænder. Det meget lille Øje ligger langt fortil, 

 tæt ved Snudespidsen. Der findes et Gjællegitter, dannet af traad- 

 fine Gjællestave. Gjællespalterne ere overmaade store, naa langt 

 fortil, baade for oven og neden. Brystfinnerne ere smalle, kun 

 dannede af faa Straaler, knap saa lange som Mundspalten; Bug- 

 finnerne ere ligeledes smalle og kun støttede af faa Straaler; de 

 naa med deres Spidse til Gatfinnen, som begynder lidt bagved 

 Midten af Afstanden mellem Snudespids og Halerod, men fortsætter 

 sig med sit bageste lavstraalede Parti næsten til Halefinnen, hvor- 

 imod Rygfinnen, der begynder lige over Gatfinnens første Straale, 

 ikke naaer saa langt tilbage. Bundfarven er brun, stærkere eller 



