96 



En ny Lavastrøm er i Begyndelsen en fuldstændig Ørken, deus 

 Overflade er i høj Grad ujævn , dels findes der dybe Kløfter i 

 Mængde, dels større eller mindre Indsænkninger; selve Klippernes 

 Overflade er desuden meget ofte grubet, som før er fremhævet. Fra 

 det omliggende Land maa Planterne føres ind over denne Ørken, 

 hvorved Yinden utvivlsomt spiller den største Rolle; Overførelse af 

 Frø ved Fugle er ikke udelukket, men sandsynligvis næppe af stor 

 Betydning. Vinden fører ogsaa Støv, mere eller mindre efter Om- 

 givelsernes Natur, ind over Lavamarken, dette Støv aflejres i Sænk- 

 ninger, Kløfter og Gruber, hvor det bliver Begyndelsen til en Jord- 

 bundsdannelse. Da Sporer og Frø ogsaa føres med Vinden, aflejres 

 de paa samme Maade som Støvet og sammen med det, hvorved 

 Spiringen begunstiges, idet Støvet bidrager til at holde paa Fugtig- 

 heden og yder Næringsstoffer. Tidlige Udviklingsstadier vil sand- 

 synligvis se saadan ud, at de mere fremragende Partier af Klipperne 

 optages af Skorpelichener, medens der i Gruber paa Klipperne og i 

 Spalterne findes Mospuder hist og her. Mospuderne tiltage med 

 Tiden og danne tilsidst Grimmiaheden, der beklæder store Partier 

 af Lavamarkerne eller næsten helt dækker dem. Grimmiahedens 

 store Betydning for Lavamarkerne er, at den danner Jordbund for 

 de højere Planter at voxe i og holder paa Fugtigheden, idet Vandet 

 jo meget hurtigere forsvinder fra Klippefladen end fra Mosdækket. 

 Med Tiden indfinde sig forskellige højere Planter i Mosdækket og 

 efterhaanden faa de Overhaand over Grimmiaheden og andre Sam- 

 fund uddifferentieres gennem varierende Overgangsformer. Ud- 

 viklingen gaar i Lavlandet hyppig i den Eetning, at Grimmiaheden 

 forandres til Lynghede og Slutningsvegetationen bliver Birkekrat. 

 Paa visse gunstigt liggende Steder, mange af de skaalformede For- 

 dybninger i den nævnte Banklava, er Udviklingsgangen en anden, 

 idet der fra Grimmiaheden gennem forskellige Overgangsformer 

 (undertiden Urtemark) uddifferentieres en Slutningsvegetation, som 

 er Græsmark. At Græsmark fremkommer paa saadanne Steder, maa, 

 som Ostenfeld har fremhævet (1. c. p. 252), skyldes de gunstigere 

 Jordbunds- og Vandforsyningsforhold. 



