89 



Lavaskorpe, er dækket af Grimmiahedeu. Undertiden saa jeg- et 

 Lyngbælte indenfor Betulabæltet. Paa de lavere, uragtige Partier 

 findes lave, indtil I M. høje, spredte Birkebuske i Lyngheden; meget 

 ofte var jeg i Tvivl om, hvorvidt jeg skulde opfatte denne Vegeta- 

 tion som lavt , yderst aabent Krat med Lyngheden som Under- 

 vegetation, eller som Lynghede med indblandede, spredtvoxende, lave 

 Birkebuske. I de dybere Spalter træffes af og til enkelte Birke, 

 som naa en større Højde; Spaltens Dybde bestemmer Højden; de 

 højeste, jeg saa, var 2 — 3 M. I saadanne Spalter traf jeg fiere 

 Steder Sorbus Aucuparia af lignende Højde, den virkelige Længde 

 var som oftest betydelig større. Et Individ , hvis lodrette Højde 

 var 276 cm., var 376 cm. lang. Undertiden bliver den virkelige 

 Længde 2 — 3 Gange saa stor som den lodrette Højde, idet Buskene 

 ikke voxe lige opad, men dreje sig skraat efter Spaltens Længde- 

 retning eller bugte sig fra den ene Væg til den anden. Naar 

 Birken og Rønnen er voxet op i Højde med Spaltens \ægge, synes 

 de ikke at naa videre, kun de yngste Grene hæves lidt over Spalte- 

 væggen. At de største Buske netop findes i de dybere Spalter, er 

 vistnok hovedsagelig af den Grund, at Spaltens Yægge ere fortrin- 

 lige Lægivere. 



Urtemarken. Urtevegetationen forekommer i Spalterne, som 

 begrænse de indstyrtede Partier, og i de mindre Fordybninger, og 

 optræder derfor fortrinsvis paa Banklavaen og navnlig paa Büöa- 

 hraun. I denne Vegetation spille Bregnerne den væsentligste Eolle 

 navnlig i Spalterne. Man finder saaledes i Buöahraun overalt 

 Spalternes Bund dækket af frodig Bregnevegetation, ofte af 1 M. 

 Højde, med yderst faa Urter indblandede. 



De Bregnearter, der spille størst Rolle, ere: 



Aspidium Filix mas. \ Athyrium Filix femina. 



A. spinulostim v. dilatatum. I 



Indblandede hist og her forekomme: 



Aspidmm dryopferis. i Cystopteris fragilis. 



A. Phegopteris. i 



