79 



Egilssaga. Enge omtales andre Steder o. s. v. „Skovbevoxet mellem 

 Fjeld og Fjære" bør efter min Mening forstaas saaledes: Lavlandets 

 Lerbund var skovbevoxet. De højere Dele af Lavlandet vare saa- 

 ledes dækkede af Skov, Mostrækninger, Aaser (Holt) og de nu- 

 værende Grusflader have i den Tid for det meste været skovbevoxede. 



Det er sandsynligt, efter Sagaerne at dømme, at Birken før 

 har naaet en mere anselig Størrelse end nu. Da det vilde blive 

 alt for vidtløftigt her at gaa nærmere ind paa denne Sag, lader 

 jeg mig nøje med at henvise til Sagaerne, og hvad det her skildrede 

 Omraade angaar, navnlig til Laxdæla og Eyrbjggjasaga. 



Hvorfor ere Krattene gaaede saa stærkt tilbage? Hertil maa 

 svares, at det er en ufornuftig Skovhugst, der bærer Skylden i 

 Island som i saa mange andre Lande. At Birkekrattene i Island 

 har været stærkt benyttede, er ganske naturligt, da Birken er den 

 eneste Krat- (eller Skov-) dannende større Træplante, der findes. 

 Allerede i Landnamstiden blev Skovene ryddede efter en større 

 Maalestok, nogle Steder for at faa Plads til Gaardene; andre Steder 

 maatte der banes Veje gennem Skovene. Birken blev ogsaa anvendt 

 til Brændsel og Bygningstømmer, skøndt man da allerede hentede 

 Bygningstømmer fra Norge. Fra Landnamstiden indtil Nutiden 

 (i over 1000 Aar) har Birken saaledes været anvendt til Brændsel 

 (deri indbefattet Trækul)^) og Bygningstømmer, og saaledes be- 

 nyttes den endnu den Dag i Dag, dog ikke i saa stor Maalestok, 

 som før, baade af den Grund, at Krattene ere blevne sjældnere, og 

 at man nu mere benytter Tørv til Brændsel. Man hugger de større 

 Krat, men river de mindre op ved Haandkraft, hvilket har mindre 

 heldige Følger for Jordbunden. Nutildags benyttes Birk meget 

 mindre til Bygninger end før. Nu bruges baade større og mindre 

 Buske paa den Maade, at man deraf danner et Lag mellem Træ- 

 værket og Jordtaget; man gør det i den Mening at beskytte Træet 

 mod Forraadnelse , men da Birken ikke afbarkes, raadner den selv 

 meget hurtig og skader vist snarere end at gavne. 



^) Warming: Grønlands Vegetation p. 11; Øst-Isl. Veg. p. o2. 



