75 



Størrelse, undertiden af ret stort Omfang. Birken synes at fore- 

 trække at voxe i Tuerne, skøndt den ogsaa træffes i Mellemrummene 

 mellem dem. 



Herved kommer man næsten ufrivillig til at rejse det Spørgs- 

 maal: Om Tuernes Tilstedeværelse staar i nogen Forbindelse med, 

 at Birken voxer paa Stedet. Hovedspørgsmaalet bliver: Om Tuerne 

 allerede have været dannede, da Birken indfandt sig, eller om de 

 ere dannede efter den Tid , og da om Birken har havt nogen Ind- 

 flydelse paa deres Dannelse og i saa Fald hvilken. Paa dette 

 Spørgsmaal tør jeg endnu ikke give noget bestemt Svar, men 

 da den tuede Lerbund nu findes meget udbredt som Kratbund, og 

 endnu større Strækninger af den kunne betegnes som blottet Kratbund 

 (Mostrækningerne), anser jeg det Umagen værd at drøfte Birkens 

 mulige Indflydelse paa Tuedannelsen. 



Man maa antage, at Birken i alle Hovedtræk spiller den samme 

 Kolle ved Tuedannelsen, som Planterne i Almindelighed, nemlig at 

 foraarsage ujevn Udvaskning af Jordbunden, ialtfald medens den 

 ikke helt er dækket af Planter, og at begunstige lokal Opsamling 

 af Støv ved Lægivning. I denne Henseende synes Birken at kunne 

 have større Betydning end de almindelige Urter, da den er større 

 og voxer buskvis og saaledes er i Stand til at yde bedre Læ. 



Den tuede Kratbund findes altid paa det lavere Land neden- 

 for Lieu. 



Sumpet Kratbund er meget mindre udbredt. Man træffer dog 

 indblandet i Krattene flere Steder mindre Myr med spredte Buske, 

 der ved de mange raadnende Birkerødder vise, at Birken før har 

 været mere tætvoxende. 



Undervegetationen. Birken danner, som ovenfor er fremhævet, 

 rene Bevoxninger; paa faa Steder saa jeg indblandet en enkelt 

 Sorbus eller Salix. Om Underkrat (Underskov) er der ikke Tale 

 i Almindelighed, skøndt man kan træfie paa, især ved Krattenes 

 Ydergrænse, Smaabuske af Betula nana c. 2 Fod høje. Som Under- 

 vegetation er Lyngheden mest udbredt, dernæst kommer Græsmarken ; 



