18 



Søernes Veg-etation. 



Spredt hist og her i de sumpede Kærstrækniiiger forekumme 

 Søer, der baade hvad Dybde og Omfang augaar ere meget forskel- 

 lige. Langs Kysten, i StaOarsveit, traf jeg desuden flere Steder 

 Søer, der før have staaet i Forbindelse med Havet, men ere blevne 

 afgrænsede fra dette ved opskyllet Sand. I Søerne optræder der i 

 Keglen en ensartet Vegetation, der i de dybere Søer kun træftes 

 langs Bredden. Selve Bredderne optages i liegelen enten af Mos- 

 kær eller Starkær, af og til træffer man dog tørre og græsbevoxede 

 Søbredder. 



Herhen maa ogsaa regnes de mange Smaapytter, der tindes i 

 Kærene, og Tørvegravene, der findes overalt. 



Vegetationen dannes af: 



Carcx rosfrata. Pofaniogeton gramincns (hetero- 



Equisetum limosum. pJiyllus og graininifolius). 



Heleocharis palustris. P. filiformis. 



Eriophorum angtisti folium. P. j^o' folia tus. 



Hippuris vulgaris. Mi/riophylliim alterviflorum. 



Menyanthes trifoUata. \ M, sjncatiim. 



ISparganium minimum. ' Ranunculus repitans. 



S. s^ibmuticum. Batrachium j^aucistamineui)} v. 



Polygonum amphibium. eradicata. 



Char a frayilis. Callitriche verna. 



Af Mosser forekom: 



Ämblystegium giganteum. '\ A. scorpioides. 



A. exannulatum. : 



1 de større Søer især findes tydelig fremtrædende Bælter^). 

 Uer findes nemlig langs Bredderne ofte sammenhængende, ring- 

 formede llørsumpe, hvis Vegetation er dannet af Carex rostrata, 

 Heleodiaris, Kquisetuin, Eriophorum, Hippuris og Menyanthes. Af 

 disse Planter forekomme dog Carex rostrata i størst Mængde og 

 meget ofte er den her eneherskende. Equisetiun optræder ogsaa 

 undertiden eneherskende. Disse to Arter danne som Kegel det 



'j Cfr. W'iuiiiiiig: l^iautesaniluiid, ]>. I;i7. 



