103 



utan, så mycket möjligt är, praktiskt genom att i ett full- 

 ständigt stuff kabinett betrakta och undersöka h varje art; 

 b) med proberkonsten eller den lilla elden, så väl finans- 

 mässigt som i synnerhet kemiskt genom analys af malmer- 

 nas beståndsdelar; c) med smältningskonsten eller den 

 stora elden samt hyttmanna- sysselsättning, hvarvid är att 

 öf verväga de orsaker, hvarföre förfares så och icke annor- 

 lunda. Årets andra hälft eller sommaren användes: a) till 

 fortsättning i den praktiska mineralogin, under ständig 

 öfning af ögat; b) till praktik jemte teori i markscheide- 

 konsten 1. geometria subterranea; c) till betraktande af 

 grufbyggnader och malmernas lägerställen, bergsmannens 

 göromål i stort; och cl) till öfningar i den underjordiska 

 geografin, kunskap om jordens inre byggnad, om bergens 

 och de i dem befintliga bergverks uppkomst. Följande vin- 

 tern: a) fortsatt studium i prober- och hyttkunskap; 

 b) bergs- och hyttfysik med mekanik; c) halurgiskt 

 och lithurgiskt kollegium, för att lära känna salt- och jord- 

 arterna. Sommaren: a) fortsatt inhemtande af bergsbygg- 

 nads- och markscheidekonsten; b) bergverkens of van- 

 jordiska geografi, d. ä. kännedomen af mineraliska trak- 

 ter enligt yttre gestalt och beskaffenhet samt fordringarna 

 för ett bergsbruk; c) bergsmanna-hy dr aulik. Tredje årets 

 vinter: a) hyalurgiskt kollegium, till vinnande af kännedom 

 om skilda glassorter, emaljer ochporsliner; b) studeras alun-, 

 vitriol- och s v afvel verken; c) insigt förvärfvas om tenn- 

 arbeten, kobolt beredning, v is inu t smältning m. m., som ännu 

 icke i Ryssland bedrifvits i stort". 



„Detta tredje års sommar bör egnas åt bergs manna- 

 resor. Dylika, hvarunder man lär sig känna särskilda bergs- 

 verk, äro af utomordentlig nytta. Man blir dymedelst bekant 

 med gångarterna och de vanlige stenarne i våra berg, en 

 vigtig insigt, den så månge annars berömde män, till skada 

 för vetenskapen, sakna. Man finner, hurusom i välbestälda 

 bergslag de förekommande förändringarna ske med nödvän- 

 dighet och efter ortens beskaffenhet. Man öfvar sig i mi- 

 neralogiska nejders jordbeskrifning och påträffar mycket, som 



