70 



ännu dagligen är upptagen af de vigtigaste ärenden, men då 

 jag får ledighet, vill jag taga i med akademin och bringa 

 henne i bättre skick" 239 . Man kan tvifla, huru vida den olyck- 

 lige monarken, äfven i fall han fått lefva längre, med sina 

 kända utländska sympatier lyckats genomföra den påtänkta 

 reformen. Men snart ljusnade utsigterna dock. 



Upphöjd på tronen, antog sig Katarina II med ädlaste 

 ifver vetenskapernas och bildningens sak. Undvikande, eller 

 rättare försonande, de tvenne föregående regeringarnas hvar 

 andra motsatta ensidigheter, skänkte hon af fullaste hjerta 

 och klaraste förstånd det inhemska sin kärlek, det utländska 

 sin aktning. Följderna af denna hjertats och hufvudets, 

 denna Peter I:s politik, visade sig äfven vid hans lärda stif- 

 telse; de partikulära intressen, som redan hotat med det 

 helas upplösning, samlades och förädlades småningom åter 

 under den sant universela, den fosterländskt humana grund- 

 idé, som lifvat stiftaren. Lomonosov ärades och tillfreds- 

 stäldes med den efterfikade statsrådstiteln, då ännu en 

 sällsynthet vid akademin; Schlözer vann, sine mägtige af- 

 undsmän till trots, anställning som ordinarie ledamot; hans 

 ena antagonist, Muller (den andre var Lomonosov) upp- 

 höjdes till rikshistoriograf och flyttades till en indrägtig 

 beställning i Moskva, blott ålagd att, när så fordrades, med 

 råd och dåd biträda akademin; den hittills obeveklige Euler 

 förmåddes ändtligen (1766) att komma till baka till den in- 

 rättning 24 °, h vilken ensamt hans namn kunnat illustrera, äfven 

 om icke en skara berömde embetsbröder gerna grupperat 

 sig kring den af furstar och lärde vördade veteranen. Så 

 läto sig inom akademin friska arbetskrafter och arbetslust 

 åter finna. 



Lika genomgripande voro de reformer, Katarina vidtog 

 i den omfattande, af de mest stridiga element sammansatta 

 inrättningens administration. Till dess direktor utsågs vid 

 sidan af örontasslarnes byte, presidenten och hetmannen Ra- 

 zumovski, grefve Vladimir Orlov 241 . Han var ännu all- 

 deles ung, den yngste af de 5 bröderne Orlov, men liksom 

 äldre brödren en gunstling vid hofvet, sjelfrådig visserligen, 



