Gl 



njutning"; de skulle genom lära och föredöme inverka på 

 sina underhafvande. „Jag kan", försäkrar han till sist, „af 

 öfvertygelse säga, att ett dylikt tidsfördrif innebär mycket 

 ljuft och nöjsamt samt till och med torde vara att föredra- 

 gas de sirligaste danser och efterapandet af nyaste fran- 

 syska moder". 



I den andra uppsatsen, jemväl på tyska och införd i 

 tidskriftens maj — augusti häfte, behandlas ett förslag, hvarpå 

 den förderfliga skogssköflingen i Kolivan och flerstädes 

 väckt hans eftertanke, eller „Die beste Art Waldung zu säen 

 auf den sibirischen Steppen" 215 . På ett populärt språk be- 

 skrifvas tillgången och resultaten af de experiment, han 

 han sjelf utfört med frön af gran, tall, lind, vildt körsbärs- 

 och sibiriskt persiketräd. Det bör påpekas, att då han 

 berättar sig hafva utsått det tredje här nämnda trädslaget 

 ej blott i Sibirien, men ock i Ingermanland, Finland och 

 Sverige, han troligen under sistanförda benämning förstår 

 den då ännu svenska andelen af Finland, må hända trakterna 

 af Borgå eller af Åbo, hvarest Leche, Kalm och Gadd 

 mycket äflades med trädodling; ty i det egentliga Sverige 

 har han aldrig varit. Sitt intresse för detta ämne ådagalade 

 han yttermera, då han efter 5 år å nyo, och ur vidgad erfa- 

 renhet, deråt egnade en afhandling 216 . 



Det tredje bidraget, kalladt „Kurze ökonomische Be- 

 schreibung der Statthalterschaft Olonez" eller med specie- 

 lare titel, „ Ökonomische Antworten, betreffend den Acker- 

 bau in den Gegendem um den Swir-fluss und sudlichen 

 Olonez" 217 , är en frukt af hans på hösten 1769 verkstälda 

 resa, hvarom i föregående kapitel. Närmaste anledningen 

 till dess författande var en redan vid sällskapets stiftelse af 

 Klingstädt, i form af frågor paragrafvis uppsatt instruktion 218 

 till insamlande af notiser om alla ryska ståthållarskap. Lax- 

 mans lilla skrift, hvilken mycket påminner om de i Sverige 

 och Finland under förra århundradet så omtyckta sockenbe- 

 skrifnin garna, är särdeles sakrik, och dock den första, som 

 sett dagen angående det för kejsarstaden så vigtiga nabo 

 ståthållarskapet 219 . Jordmånens naturliga beskaffenhet, de 



