45 



embets- och köpmän från kinesiska gränsen, från Irkutsk 

 och Daurien hit, med sina familjer fyllande badanläggnin- 

 garna, alla lins och kojor. Baden begagnas mot de flesta 

 kroniska och reumatiska lidanden". I den rika litteraturen om 

 dem namnes Laxman nästan aldrig, och han var dock här 

 den förste vetenskaplige vägbrytaren. 



Äfven ett annat initiativ af honom tillhör denna tid. 

 Han hade, som vi hört, kartlagt källorna och insändt sitt 

 utkast till Schlözer, — väl icke ock till Linné, såsom 

 en ofta felaktig hj elp skrift 168 förmäler. Utan tvifvel hade 

 han funnit, huru oriktiga de äldre af bildningarna 169 af B a i k als 

 omgifningar voro. Stod möjligen hans tillgörande i något 

 sammanhang med den upptagning af sjön, hvilken guvernör 

 Frauendorf, just på detta år 1766, lät föranstalta 170 ? En 

 följande guvernör Brill lät lotsen Puschkarev 1772—1773 

 utföra det arbete, som ligger till grund för Georgis ännu 

 mycket bristfälliga ,,Neue Carte des Baikal Sees". 



VIII. Året 1767-1768. 



Återkomst till Barnaul. Nya resor. Altai be- 

 stiges. Börjar bearbeta samlingarna. Uppsatsen 

 „Neue Mittel etc." Bedömd som prest. Skilsmessa 

 från Sibirien. 



Från denna vidsträckta forskningsfärd återkom Lax man 

 till Barnaul i början af året 1767. Hvila kunde han ej. 

 Han ej blott återupptog sina vetenskapliga sysselsättningar, 

 utan sökte äfven nya fält för sin upptäckareifver. 



Redan följande sommar är han på ströftåg till Koly- 

 van och Schlangenberg, ja längre bort. En ganska djerf 

 tanke ledde honom. Han nöjde sig ej med att bestiga 

 Altais, inom ryska fästningslinien belägna „utanverk" eller 

 berget Sinaja Sopka 171 , utan ville upp till topparne i 

 snöregionen. Få år förut (1761) var trakten för de kring- 



