41 



totala bristen på meddelanden af honom angående färden sin 

 förklaring i hans betryckta sinnesstämning. Knapt veta vi, 

 att han på Amnr traktens berg tagit den berömda Rhodo- 

 denclron chrysanthum 160 , redan bekant sedan Gm e lins tid. 

 Sannolikt följde han samma stråt, som förut denne och efteråt 

 Pallas, d. v. s. loppet af Tschikoi och Schilka. Alla 

 hans uppgifter om nertschinska gebitet, äro från en mycket 

 senare period 161 . 



När han nu återkom till Baikal, hade man hunnit in 

 i oktober. Hafvet, ty så kalla de kringboende med djup re- 

 spekt det väldiga nyckfulla vattnet, tillåter blott undantags- 

 vis vid denna årstid en öfverfart. Laxman blef tvungen 

 att invänta sjöns isbeläggning, hvilken vanligen töfvar ända 

 till nyåret. Han dröjde emellertid i I lins k o i o strö g eller 

 Bolschaja Zaimka, en af Ryssar och Buräter bebodd ort, 

 norr om U din sk vid Sel en ga. Detta ofrivilliga uppehåll 

 gaf anledning att besöka de heta källorna vid Ust T ur ka. 

 Laxmans relation derom är den äldsta, som sett dagen, 

 och kan väl läsas bredvid Georgis 162 några år efteråt upp- 

 satta. Den senare, hvilken annars anses för Baik al-nejdens 

 geograf %ax \%o%r\v, gjorde blott från sjösidan en invikning 

 till sagda källor, han icke ens nämner sin föregångare, som 

 dock till lands och genom många okända orter nalkats stället. 



Merberörde bref till Schlöz er innehåller: „I akademins 

 arkiv torde väl finnas en beskrifning 163 af de heta baden 

 vid Baikal, ej långt från Ust Tur ka. Jag har ock varit 

 der, har undersökt vattnet och upptagit källornas läge på 

 en karta, hvilken jag härmed tillsänder Eder. I oktober 1766 

 kunde jag icke mer våga mig på den stormiga Baikal, utan 

 tvangs att till nyåret, då Baikal först tillfryser, hålla mig 

 i Ilinskoi ostrog eller Bolschaja zaimka. Här hörde 

 jag berättas om kraften af några heta källor, ungefär 150 

 verst längre nedåt vid mynningen af Turka bäcken. Jag 

 såg ock folk, som der fått bot för svåra sjukdomar, bland 

 andre en qvinna som lidit af syfilis. Man talade om vattnets 

 utomordentliga hetta. Detta bevekte mig att oaktadt den 

 sena årstiden till häst begifva mig dit". 



