31 



ningsmetotlen, livilken han 20 år senare med så mycket be- 

 röm genomförde. 



Bland hans kemiska försök blef ett till och med af in- 

 flytande på hans närmaste framtid, nämligen det som rörde 

 saltproduktionen i traktens steppsjöar från O msk utåt Ba- 

 rabas vida fält, längs floderna Irtisch och Barnaul, ända 

 upp till A le i. Frågan var väl icke före honom vårdslösad, 

 ty han berättar sjelf 125 , att på det under Brandts ledning 

 stående kronoapoteket sibiriskt bittersalt bereddes och för- 

 sändes till Byssland. Men Laxmans rön lifvade deltagan- 

 det för det äfven ur nationalekonomisk synpunkt vigtiga 

 ämnet, och hans deröfver uppsatta betänkande kom under 

 sjelfva petersburgska senatens pröfning 126 . 



Yl. Aren 1764-176G forts. 



Resor från Barnaul. Tomsk, Irbinsk, Bijsk, Ko- 

 lyvan, Schlangenberg; floderna Uba, Ulba, Alei, 

 Tschiaris, Anui. Ustkamenogorsk. Irkutsk. Korres- 

 pondens med P. J. Bergius. Rabarber plantan. 



I närmaste sammanhang med Laxmans omfattande 

 studier och forskningar stodo de utflygter, han under sin 

 femåriga anställning i Barnaul derifrån företog. Vi hare- 

 dan erinrat, att hans presterliga åligganden i och för sig 

 påkallade vidsträckta embetsresor; kärleken till naturen, i 

 hvars företeelser han beundrade „ Skaparens vishet", ökade 

 vägens längd och minskade dess besvärligheter. Man måste 

 blott beklaga, att han efterlemnat så ofullständiga notiser 

 om sina ströftåg, — häri mycket olik de drygt understödde 

 akademiker, hvilka några år efter honom genomkorsade Si- 

 birien och åt sina större och mindre bragder, de der oftast 

 utförts i hans spår, egnade de digraste volymer. 



Under första sommaren tyckes han endast företagit 

 smärre exkursioner, hvilka likväl belönades med upptäck- 



