30 



tiotal af sin fångst, — den första skrift i ämnet, som i Kyss- 

 land skådat dagen 116 . 



Slutligen återstod ännu ett dubbelt forskningsfält, det 

 fysikalisk-kemiska, för hans okufliga kunskapsbegär. Den ort, 

 der han nu vistades, gaf härtill mången väckelse. Han fann 

 snart, att Gmelins beskrifning af de kolyvanska bergverken 

 icke var i allo riktig och beslöt, att sjelf lemna en noggran- 

 nare m . Sina insigter i hytt- och bergsvetenskapen grund- 

 lade han under ledning af den skicklige ingeniören Ivan 

 Polsunov, den samme som enligt Ledebour, konstruerat 

 den första ångmaskinen i Ryssland 118 . Dag för dag alt mera 

 intresserad för mineralogin, började han samla s tuffer i kapp 

 med dem, hvilka till pudtal sammanbragte sådane för Lo- 

 mono so v i Petersburg. Icke utan belåtenhet yttrar han" 9 : 

 „Jag har dem (stufferna) så goda, som de kunna väntas af 

 en kännare, jag har tagit dem in loco, eger markscheide- 

 kartor till alla bergverk och kan visa laget". Och detta 

 var intet tomt skryt 12 °. Likaså drog han nytta deraf, att 

 just på dessa år ett eget myntverk m för Sibirien blef inrät- 

 tad t i Nedre Susun, hvarest han inhemtade de insigter i 

 dithörande göromål, vi framdeles få se honom använda. 



Sin teoretiska kunskap i kemin öste Laxman hufvud- 

 sakligen ur Svensken J. G. Wallerii skrifter 122 , dem han 

 begärligt läste och hvilkas flogistiska åskådningssätt han 

 vidblef älven sedan Lavoisier uppträdt. Häri, liksom i an- 

 nat, sökte han mera på erfarenhetens än spekulationens väg 

 föra vetandets talan. Kemins tekniska sida anslog honom 

 företrädesvis. På sin vän apotekar Brandts laboratorium 

 öfvad i erforderliga handgrepp, ses han sysselsatt med ana- 

 lyser af mineral, prof af syror och salter, beredning af fos- 

 for 123 o. d. Samtidigt tilldrog sig stadens glasfabrik 124 hans 

 intresse. Här producerades både ordinärt och temligen godt 

 kristallglas; till det förra togs sand från heden och slam- 

 mades i proportion af 2V2 delar mot 1 del pottaska, till 

 det senare användes hvit qvarts från kolyvanska bergen. Det 

 var här Laxman fattade tanken på en reform i glassmält- 



