17 



sin resa öppna med honom en ganska instruktiv brefvex- 

 ling, hvaraf vi dock få se Schlözer göra ett mindre grann- 

 laga bruk. 



Öfver hufvud voro tidsåsigterna och förnämligast de 

 sträfvanden, hvilka i petersburgska vetenskapsakademin hade 

 sin medelpunkt, mycket egnade att på en naturvän af L ax- 

 mans anlag och förstudier utöfva ett åtgörande inflytande. 

 Naturkunnigheten i vidsträcktaste mening omhuldades icke 

 blott ur teoretisk, utan ock ur praktisk och patriotisk syn- 

 punkt, såsom det vigtigaste hjelpmedel för rikets uppkomst. 

 I synnerhet utgjorde Rysslands asiatiska besittningar ett före- 

 mål för styrelsens och de lärdes ifrigaste uppmärksamhet. 

 De första vetenskapliga forskningsresorna i Sibirien, hvilka 

 Messerschmidt 1720, — för att icke börja raden med den 

 äldre samtida Svensken Tobbert (adlad Strahlenberg) — 

 och Behring 1728 verkstält, efterföljdes af Benrings med 

 De Tlsle förnyade expedition jemte de parallelt af J. G. 

 Gmelin, Muller och Krascheninnikov 1733 — 1743, 

 samt af Steller 1739—1746 och Fischer 1739—1747, äf- 

 vensom af Venuspassagens observatörer Chappe och Ru- 

 in o vski 1761 utförda. Det sålunda sammanbragta natural- 

 historiska, etnografiska, geografiska och historiska materialet 

 hade visserligen delvis blifvit bearbetadt, mest i G me lins 

 resebeskrifning och Flora sibirica 52 samt i Mullers perio- 

 diska publikationer, men, såsom det plägar gå i dylika fall, 

 icke stillat, utan tvärt om eggat kunskapstörsten, i samma 

 mån alt flera blickar vändt sig mot det gebit, livarom man 

 dittills i utlandet oftast blott hört i anledning af de af före- 

 gående regeringar dit förvisade misshaglige statsmän. 



Laxman, som stod i beråd att företaga en färd till 

 Sibirien och genom Buschings förbindelser med Muller 

 erhållit tillträde till akademins och andra samlingar, hade 

 sålunda godt tillfälle att göra sig förtrogen med forskningens 

 behof. Rönte han, enligt sitt eget påstående 53 , härvid icke 

 alt det tillmötesgående han påräknat, fick han dock en nå- 

 gorlunda klar insigt om de luckor, hvilka återstodo att fylla. 

 Hans alldeles privata resa blef dymedelst på sätt och vis en 



2 



