11 



samlande, en särdeles böjelse för denna del af naturalhisto- 

 rien. I sin stora torftighet hade han föga eller rättare ingen 

 hjelp af sina föräldrar, som sjelfva voro utfattige. Deremot 

 understöddes han mycket af sina förmögnare kamrater och 

 något af den bekante majoren Löfving (här i landet namn- 

 kunnig partigängare under krigen mot Ryssland), med hvilken 

 han på långt håll räknade sig i skyldskap" 36 . Överensstäm- 

 mande härmed skrifver Porthan 37 , som blott var två år 

 yngre: „ Flera af Laxmans nu härstädes (i Åbo) vistande 

 medlärjungar hafva berättat mig, att han af sin fattigdom i 

 Borgå var så tryckt, att han ej egde sjelf qvarter, utan 

 njöt det af sina kamrater; men hans håg för naturalhisto- 

 rien visade sig redan särdeles stark." 



Sedan Laxman i september 1757 valedicerat gymna- 

 siet och, enligt dess matrikel, erhållit „testimonium quod 

 bonae indolis juveni debetur", blef han den påföljande 8 

 oktober inskrifven vid universitetet i Åbo som student af 

 viborgska af delningen, dit, utom andre, de fleste, hvilka 

 kommo från ryska sidan, då för tiden räknades. Hans fullkom- 

 liga medellöshet hindrade honom dock att längre än några 

 veckor här uppehålla sig, okänd af alle utom sina kamrater 

 från gymnasiet; och finnes ingen antydning, att han vidare 

 antingen återvändt till Åbo eller begifvit sig till något an- 

 nat universitet. Det är derföre ett misstag, då han uppgif- 

 ves hafva vunnit magistergraden 38 . Deremot framgår af det 

 förhållande, hvari vi få se honom till Linnés lärjunge P. 

 K alm och P. A. Gadd, att han redan under det korta dröjs- 

 målet i Åbo ej försummat göra bekantskap med desse ve- 

 tenskapsmän, af hvilka den äldre genom sina botaniska resor, 

 bl. a. i U kr än och Amerika, den yngre som kemist och in- 

 spektor för salpetersjuderierna, båda genom sällsynt nitälskan 

 för utländska, i synnerhet amerikanska och sibiriska växters 

 acklimatisering och andra naturhistoriska rön, gjort sig be- 

 römde. Godt anseende åtnjöt äfven den skicklige och om 

 universitetets museum mycket förtjente Spörings efterträ- 

 dare, medikern J. Leche, både som botanist och mineralog. 

 Öfver hufvud stodo på denna tid de ekonomiska naturstudierna 



