10 



1753. Det kan erinras som en for honom gynsam tillfällig- 

 het, att han här återfann sin forne mentor från skolåren, 

 den mångkunnige B. Kr o ok, hvilken blifvit hit befordrad 

 till lektor i grekiska och hebreiska språken. Äfven andre 

 skicklige och nitiske lärare, teologen P. Bonsdorff, elo- 

 qventie lektorn, slutligen biskopen P. Krogius (son till 

 Nyslotts pastor) m. fl., bidrogo på denna tid till gymnasiets 

 anseende. Undervisningen var visserligen icke mycket om- 

 fångsrik efter våra dagars begrepp och af såg mindre bibrin- 

 gande af bestämda fackkunskaper, än af insigter, hörande 

 till den allmänna och förnämligast den presterliga bildningens 

 område. Men den nyttighetsrigtning, hvilken framträdde un- 

 der och så egendomligt karakteriserade hela den s. k. fri- 

 hetstiden i vår historia, kunde icke i något lifvets förhållande 

 blifva utan inflytande, icke ens på de elementära studiernas 

 bedrifvande. Naturvetenskaperna, föredragna endast på half- 

 part, och mindre än det, med matematik och logik, af en 

 enda lärare, blefvo det oaktadt ingalunda försummade. Gym- 

 nasiet egde t. o. m. sedan 1750 en ganska vacker mineralie 

 samt botanisk och zoologisk samling 32a . Deras målsman vid 

 gymnasiet var magister, sedermera teologie doktor J. Borg- 

 ström, hvilken förut vid universitetet i Åbo innehaft do- 

 centuren i ekonomi och naturalhistorie efter K alm samt 

 helt och hållet bildats i denne sin celebre föregångares skola. 

 Ehuru sjelf, enligt Porthans omdöme 33 , en man af blott 

 medelmåttig kännedom i sitt undervisningsämne, förstod han 

 dock att för det samma väcka synnerligt intresse hos sina 

 lärjungar, bland hvilka främsta rummet skulle tillfalla Lax- 

 man och Calonius 34 . 



Hvad man känner om den förres af desse samtidige 

 Borgå gymnasisters vistelse och studier vid läroverket, in- 

 nehålles i ett handskriftligt yttrande af den senare på en 

 tid, då de båda redan voro berömde vetenskapsmän. Ca- 

 1 o ni us 35 förtäljer: „Laxman dröjde vid gymnasiet inpå 5 :te 

 året, inhemtande grunderna i botaniken af dåvarande mathe- 

 seos lektorn Borgström och utmärkte nu redan, genom den 

 synnerliga flit han använde på alla i orten befintliga växters 



