223 



rigtning, hvilken likaså alt fastare länkade hans håg och 

 blickar mot Ös terna f vet. 



I saknad af positiva data låter sig visserligen icke när- 

 mare bestämma, sedan när Laxman hängifvit sig åt tanken 

 på en forskningsfärd ända till oceanens bortre kuster, hvil- 

 ken vi så ofta sett skymta ur hans inre och med hvilken 

 han äfven skulle gå ur lifvet. Men mångt och mycket, samt 

 icke minst ihärdigheten i hans föresatser, när blott de gälde 

 „vanderskap", gör troligt, att det skett ganska tidigt, om 

 icke alt ifrån hans första vistelse i Sibirien. 



Ja, besinner man bl. a., att han redan 1765 under sin an- 

 ställning i Barnaul ,lifvades af berättelserna om Tschitscha- 

 govs och Krenitzins då utrustade expeditioner för upp- 

 sökande af en segelled norr om Sibirien till Indien 644 : att 

 han knapt hört om Thun bergs återkomst från Japan 1779, 

 innan han erbjöd sig att främja utgifvandet af resans be- 

 skrifning: att svenske lärde, på grund af någet rykte vid 

 hans senare flyttning 1781 till Sibirien satte denna i sam- 

 manhang med en tillärnad undersökning af de floder, som 

 falla i „Norra- och Kamtschatka hafvet": att brefvet till 

 Bergius af 1785}?, innehåller direkta upplysningar om den 

 „länge påtänkta'' amerikanska resan: eller slutligen, att han 

 med skrifvelse af 1790 2 4 ° till akademin i Petersburg insände 

 en „mycket noggrann" karta öfver Japan, tecknad af en 

 derstädes infödd irkutsk köpman Daikokukovda 645 : så an- 

 tyda dessa spridda enskildheter i förening ett intresse och en 

 syftning, hvars utförande och närmare gestaltning blott tyckes 

 berott af omständigheterna. 



Ändå mer. Då det citerade brefvet till Bergius upp- 

 nämner den förestående resans hufvudorter sålunda: Udas 

 källor, Amurs mynning, Sachalin, Kurilerne, Aleuterne, 

 Amerikas kust till spanska gränsen (Kalifornien): så tyder 

 denna marschruta nog uppenbart på inflytelse från rikshistorio- 

 grafen Mullers redan 1741 uppsatta, ehuru först 1769 genom 

 Biisching utgifna beskrifning öfver Amurs flodområde. I 

 denna för sin tid högst vigtiga skrift, hvars hufvudtendens 

 synes vara att afslöja den illslughet, livarmed Kineserne 



