123 



förandeskap nedsatta komitén utsagos akademikerne Ruraov- 

 ski, Pallas, Gtildenstädt, Laxman och Lepechin, ad- 

 junkterne Inochodzov och Georgi samt de akademiske 

 gymnasilärarne, bibliotekarien Bacmeister och Stritter. 

 Derjemte utlofvade rikshistoriografen Muller sitt konsulta- 

 tiva biträde. Okända omständigheter fördröjde sammanträ- 

 dandet ända till hösten 1777, men från denna tid höllos mest 

 h varje vecka möten i ärendet. Programmet ändrades ofta, 

 tills man omsider förenade sig om ett vidlyftigt betänkande, 

 hvilket i början af 1778 förelades akademin och under titeln 

 „Prospectus d'une description générale topographique et 

 physique de 1'empire de Paissie" intogs i 2 tornen af dess akter. 

 Skilda partier skulle utarbetas af skilde medlemmar och 

 sedan ordnas i trenne hufvudgrupper, redigerade: den histo- 

 riska af Stritter, den statistiska af Gtildenstädt och den 

 fysikaliska af Pallas. 



Man måste anse hela den omfattande planen förhastad, 

 ty bristen på förarbeten var ögonskenlig. Hvacl egde t. ex. 

 Rysslands geografiska litteratur, som dock var den bäst för- 

 sedda, då ännu? — några torftiga guvernementsbeskrifnin- 

 gar, deribland Laxmans öfver Olonets, en påbörjad togografi af 

 Bacmeister, Palunins geografiska lexikon samt de äldre 

 och nyare akademiska expeditionernas material, hvilket Wit- 

 tenbach just då börjat sammanställa, Men landets centrala 

 delar voro mer än bristfälligt undersökte, astronomiska orts- 

 bestämningar saknades nästan helt och hållet, o. s. v. Mul- 

 ler blef alt mera betänksam och afstyrkte hela företaget, 

 åtminstone tills åtskilliga af de inre provinserna blifvit noggran- 

 nare genomforskade. I hans mening instämde Bus ch ing 401 

 och omsider äfven akademin. Dock hade man ännu år 1779, 

 att döma bl. a. af den i nästa kapitel beskrifna forskningsfärd 

 Laxman då utförde, icke uppgifvit hvarje tanke på planens 

 verkställbarhet. 



Äfven andra frukter, må vi erkänna och tillägga det, 

 bar dock Domaschnevs i dess helhet underkända förslag, i 

 så måtto att tvenne stora och särdeles upplysande verk gan- 

 ska direkt, om ock på privat väg, deraf föranleddes. Jag 



