124 



menar Pallas' förtjenstfulla, i inånga hänseenden banbrytande 

 „Nordische Beiträge zur physikalischen und geographischen 

 Erd- nnd Völkerbeschreibung" 402 samt Georgis detaljrika 

 „Geographisch-physikalische und naturhistorische Beschrei- 

 bung des russischen Reichs, zur Ubersicht bisheriger Kennt- 

 nisse von demselben" 403 . De hafva redan här bort nämnas, 

 det förra, emedan deri ingå flera notiser ur och om Laxmans 

 forskningar, det senare, ehuru enligt B a ers 404 uttryck blott 

 en kompilation, såsom citerande eller förtecknande en god 

 del af hans samlingar, och således båda i sin mån vitsor- 

 dande hans tillgöranden på de områden, den Domaschnevska 

 komitén berörde. 



XTIII. Året 1779. 



Göromål vid akademin. Förbindelser med Kalm, 

 Gadd, Bergius, Retzius. Resa till limen, Volgas käl- 

 lor, Moskva, Onega, Hvita hafvet; skildrad i „Kurzer 

 Bericlit" etc och .,Yorläufige Nachiiehten von eini- 

 gen Gebirgen" etc. 



Laxman kom sig icke heller på detta år att författa 

 något till trycks, men var dock ingalunda sysslolös. Medan 

 hans pedagogiska verksamhet fortgick, ålog honom då och 

 då att utlåta sig i skilda vid akademin förekommande veten- 

 skapliga eller praktiska frågor. Dessa voro icke alltid af 

 behagligaste art: exempelvis då, på våren 1779, han och ko- 

 missionen af Domaschnev stäldes till svars för bortrunnet 

 bränvin ur laboratoriets förråd, — ett utlåtande, hvilket i 

 sin mån bevisar, att akademins kemister på denna tid hade 

 svårigheter nog, redan oberäknadt direktörens grälsjuka 405 . 

 Mesta tid upptogo likväl hans samlingars förkofrande och 

 af dem orsakade transaktioner. I synnerhet blir mineralo- 

 gin och geologin mer och mer hans älsklingsföremål. Det 

 synes också af hvad andre förtälja, att han bedref denna 

 specialitet i stor utsträckning. 



