1G3 



sin omåttliga lyx redan kalladt Sibiriens Petersburg, utmärkte 

 sig Irkutsk tillika för den största gästfrihet; generalguver- 

 nören Jakobi, ståthållaren Lamb och en miljonär Med v e- 

 nev höllo öppen taffel samt gåfvo hvarje vecka turvis diner 

 och bal. 



Inbyrdt i materiela intressen, utestängde Irkutsk lik- 

 väl icke all litterär odling. Dennas förmedlare voro, såsom 

 det uppgifves 498 , särdeles de talrike privatlärare, mest Po- 

 lacker, Svenskar, Fransmän och Jesuiter, hvilka funnos i alla 

 förnämligare familjer. Också vetenskaperna egde sina sak- 

 förare. Här bodde den naturkunnige Karamyschev och 

 en mycket beläst grefve Manteuffel; här gästade esom- 

 oftast utländske forskare: så i början af 1785 Fransmannen 

 Patrin, Pallas' korrespondent, och mongolisten Jährig, 

 vidare år 1786 och följande Billings med sin stora expe- 

 dition, år 1787 en högst originel Engländare Ledyard (hvil- 

 ken ock besökt Finland), år 1788 Lesseps, derefter Sie- 

 vers, m. fl. Dessutom var Irkutsk medelpunkten för de 

 rese- och upptäcktsföretag, hvilka föranledde rysk-amerikan- 

 ska kompaniets uppkomst och f. n. leddes af den energiske 

 köpmannen Schelichov 499 , grundläggaren af faktoriet på 

 Aleuterön Kadjak samt en bland de tidigare navigatorerne 

 (1783—1787) af hafvet mellan Asien och Amerika. 



Laxmans mål låg dock fjerran utom stadens äflan och 

 gränser. Ut måste han. En exkursion till bergstrakten kring 

 Baikals s. v. hörn, det sedermera genom hans fortsatta 

 forskningar och fynd så namnkunniga Kultuk, sysselsatte 

 sedan länge hans håg, kanske blott desto mer lockande, 

 emedan så väl Pallas och Sokolev som Georgi år 1772 

 lemnat det å sido, ja Pallas t. o. m. försäkrat 500 , att hvar- 

 ken mineralogiska eller botaniska skördar der vore att vänta. 

 Hade Laxman sett stället redan 1766? Svaret ovisst (jf. 

 sid. 40). Men vare sig hans öga eller endast aning skådat 

 nejdens betydelse, tröttnade han ej, väl anstäld i Irkutsk, 

 att gång på gång besöka och åter undersöka det. Sjelfva 

 traditionen har hållit hans trägna mödor räkning, ty ännu 

 den dag som är namnes på stranden mellan bäckarne Slu- 



