166 



det hela, och sluter sig till en hård Fältspal, som uppfyller 

 den nordliga och större hälften af gången, hvari ofta pris- 

 matiska skörlkristaller äro inneslutna". 



n Skörlen är grön, genomskinlig eller grumlig, fyrsidig 

 eller pyramidformig, och några kristaller närmare 5 fot långa 

 och 15 tum i diameter; men de äro kubiskt sönderklufna, 

 hvarföre det är omöjligt att få dem hela. Äfven glimin er- 

 kristaller äro ofta insprängda i fältspaten. Denna slutligen 

 ligger på qvartsig granit, hvari blott få spår af spat och 

 glimmer förekomma. För öfrigt är gången längs den branta 

 sydostliga sidan af berget synlig ända till SI udj ankas vat- 

 tenyta, och har vårflödet i den blöta, sandiga qvartsen ut- 

 borrat en 4 famn djup och 2 famn hög grotta. Den bladiga, 

 grönaktiga glimmern framträder, alldeles såsom det blifvit 

 sagdt om skörlen, i prismatiskt pyramidaliska kristaller af 

 3 till 9 sidor". 



„Naturforskarene äro benägne att anse hela B ai k al- 

 nejden för verkning af en katastrof; men vid berget kring 

 sjöns vestliga slut, eller Kultuk, tyckes mig alt hafva upp- 

 stått genom en stilla för sig gången bildning. Den här upp- 

 visade strukturen af berget å daga lägger, huru bergarterna 

 lägrat sig efter förvandtskapslagarne och efter sin mängd. 

 Kristallerna torde må hända redan hafva erhållit sina ytor 

 och kanter, då det torra och våta skilde sig". 



Några erinringar vid denna framställning synas icke 

 öfverflödiga. En samtidig petersburgsk mineralog Herm ann, 

 som blott 4 år efter publikationen af Laxmans bref faun 

 det värdt att å nyo aftryckas 508 , gör dervid ett par anmärk- 

 ningar. Han påpekar nämligen för det första, att qvartsen 

 flerstädes i Ural samlat sig till hela berg. Häraf lider dock 

 Laxmans uppgift om enahanda företeelse på Kultuk-udden 

 intet intrång. Hvad åter, för det andra, vidkommer grani- 

 tens gångbildningar, skall man derpå jemväl ha exempel icke 

 blott i Ural, utan ock i Altai. Men detta är i sjelfva ver- 

 ket en bekräftelse af, och knappast något plus till Laxmans 

 lära, ty han uttalade den samma mycket bestämdt redan 



