172 



närheten af Irkutsk. Ännu i våra dagar torde dock Lax- 

 mans anläggning bestå, ty bland de 4 glasbruk, som upp- 

 kommit ensamt i irkutska kretsen, tyckes Talzinsk vara det 

 samma, hvilket Rådde 524 , utan namngifvande, förmäler sig ha 

 besökt vid stranden af Baikal, ej långt från Angaras myn- 

 ning åt öster. 



Laxman kallar, såsom vi funnit, sin glassmältnings- 

 metod epokgörande. Deri ligger enligt andres intyg ingen 

 öfverdrift. Det dröjde dock länge, innan den blef allmän- 

 nare känd. De tidigaste underrättelserna äro från året 1786, 

 då han med tvenne bref, det ena af 3 CJ ° till akademin i Pe- 

 tersburg, det andra af T \ till Pallas insände prof från sin 

 hytta i Talzinsk, hvarpå båda dessa auktoriteter konsta- 

 terade profvens utmärkta beskaffenhet. Icke förr än 1789 och 

 1793 blefvo dock dessa helt korta notiser offentliggjorda 525 , 

 sistnämnde år jemväl ett intyg om framgången af hans ena- 

 handa försök i Schilkinsk (se sid. 152). 



Först 1796 utkom på tyska den här ofta rådfrågade 

 uppsatsen „Von Einfuhrung des mineralischen Laugensalzes 

 anstått der Potasche auf den Glasfabriken", med Pallas' 

 tillägg: „Eine Entdeckung von Hrn Hofrath Laxman", samt 

 1798 rysk bearbetning deraf 526 . Genom en lofordande an- 

 mälan och recit af det lilla arbetet, införd 1799, då Lax- 

 man redan länge var död, i hans ungdomsväns J. Beck- 

 manns mycket spridda Physikalisch-ökonomische Bibliothek 

 (Bd. XX), blef saken ännu mera känd. Samtidigt uppdy- 

 kade likväl vissa tvifvelsmål. Så skrifver Georgi 527 , efter en 

 kort redogörelse öfver glasfabrikationen i Talzinsk: „Man 

 vill dock hafva funnit, att detta fabrikat icke eger det van- 

 liga glasets oförgänglighet, utan i fria luften småningom blir 

 skört samt stundom spricker af sig sjelft; detta torde väl 

 härröra af icke fullt undanskaffad vitriolsyra och ännu mer 

 af qvarblifvet koksalt". Vi anmärka blott, att denna an- 

 märkning redan var gjord 1790 af Laxman sjelf, som således 

 haft tid att förbättra sin metod. 



Det nyaste utlåtandet är af K arma sch, i hvars Ge- 

 schichte der Technologie 528 läses: „ Det tidigaste omnämnan- 



