184 



XXY. Aren 1786-1787. 



Åter besök i Kultuk. Bref clerom. Arbeten der- 

 städes för k. kabinettets räkning. Lasur-rummet i 

 Zarskoe selö. Om de nyupptäckta mineralen, särskildt 

 Tremolit, Baikalit och Lasursten. Senare forskningar 

 i Laxmans spår. 



De af Laxman 1784 och 1785 företagna två eller tre 

 utflygterna till Kultuk öfvertygade honom lifligt om nejdens 

 egendomlighet i geognostiskt och mineralogiskt hänseende. 

 Bland annat fann han redan vid något af dessa tillfällen den 

 sköna jSftöVZ-kristallen, hvilken, såsom vi få se, hamnade i 

 storfursten Pauls palats, och de „intressanta" prof dlLapis 

 lamli, hvarom nämts i förut citeradt bref af 1786 \ 9 till aka- 

 demin. Man önskade noggrannare upplysningar, och häraf 

 förmåddes han ändtligen att, efter ett på hösten sistsagda 

 år förnyadt besök i Kultuk, clerom nedskrifva det för hans 

 penna ovanligt långa bref till Pallas 559 , hvilket så väl af 

 denne som af Ritter, hvilken med mycket loford kommen- 

 terat det, förklarats hafva ledt forskningen till en verklig 

 terra incognita. 



Brefvet är af detta innehåll: „Talzinsk den 18 novem- 

 ber 1786. Min dåliga bostad har hittills icke tillåtit mig att 

 skrifva berättelsen om min upptäckt af Lapis la.zidi; ana- 

 lysen må jag ej ens nämna. Genom de 4 resor jag gjort till 

 sydändan af Baikal eller Kultuk, är jag nu kommen så 

 långt, att jag någorlunda känner bergen långs stranden från 

 Nikolskoje till mynningen af bäcken Murin. Grof granit 

 af alla möjliga varieteter är här den förherskande bergarten. 

 Vid Lilla Barantschuk (5 verst) synas hvita aflagringar 

 af kalksten, som dock för dess lösa och porösa sammansätt- 

 ning icke förtjenar namnet af marmor. Granitväggarna äro 

 vid Stora Barantschuk ovanligt gneisartiga och klufna i 

 kubiska stycken" (Knauer = skiffer?). 



„Tolstoi muis (25 v.) med de 3 bäckarne Schumichi 

 (26 v.) framte intet annat än Granito rosso, Granito minuto 

 och Granitone med qvartsådror. Framför Pol o vinn oj e för- 



