242 



rättades visserligen, att han „på återväg från sina minera- 

 logiska exkursioner' 1 , 120 verst från staden förmärkt häftiga 

 stötar af en jordbäfning, men ända från flodens mynning gick 

 denna återväg säkert icke. 



Skulle äfven den öfver 4000 verst långa Lena detta 

 år, såsom stundom händer, redan i början af maj varit isfri 

 från Katschuga till Vitim (1200 verst), så låter likväl så- 

 dant icke förmoda sig om dess nedersta lopp från Al dan 

 till hafvet (1600 verst), der isen merendels ännu är fast efter 

 midsommar. En båtfärd till Jakutsk medtog vanligen 3 

 veckor och derifrån till mynningen minst 2 veckor. Också 

 har han, såvidt spåras kunnat, icke efterlemnat något bi- 

 drag till den nordligaste floran, med undantag af den en- 

 staka uppgiften 685 , att Astragalus Laxmani växer ända till 

 Kolima. 



Härtill kommer slutligen, att den återfärd, hvarom i 

 brefvet af 30 juli, icke ens uppgifves hafva skett från nor- 

 den, utan hellre tyckes galt en exkursion på motsatt håll, 

 i bergen söder omBaikal. Ty i ett meddelande längre 

 fram på året till ekonomiska sällskapet 686 berättar han om 

 sin upptäckt af en ny Berberis art, Mongolernes Schara modo, 

 den han beskrifver „pedunculis unifloris, spinis palmatis, multi- 

 floris, horridis" och såsom alldeles olik den på Altai vä- 

 xande, samt säger sig hafva tagit på Chat chur, mellan 

 floderna Dsida och Temnik, hvilka båda flyta i Selenga. 



På grund af alla dessa omständigheter kan man endast, 

 i öfverensstämmelse med Laxmans egen förskottsvis, ehuru 

 i annan mening yttrade farhåga, räkna den tillärnade ishafs- 

 resan bland hans „fruktlösa bemödanden". Det företag han 

 påtänkt hvilade ända till åren 1808—1814, då det med så 

 utmärkt framgång utfördes af M. Heden ström. Vi erinra, 

 tilläggsvis, så mycket hellre härom, som icke blott denne 

 förtjente och ihärdige forskare sjelf stundom förmodats 687 

 vara Finne eller Svensk, men han, åtminstone i början 

 af sin färd, hade till ledsagare en af Laxmans söner, okändt 

 hvilken. De undersökte nämligen till sammans, enligt Er- 

 mans 688 uppteckning, den egendomliga ishålan Scherbinsk 



