326 



gad d. 15 maj, om jag hade lust att bli bergsråd vid silf- 

 verbergverken uti Nertschinsk, lrvarpå jag, så snart jag 

 bejakade, d. 29 ejusdem blef avancerad till bergsråd. Alt 

 sedan har jag varit ganska mycket sysselsatt, och håller nu 

 på att rusta mig till den 8000 verst långa resan, som vid 

 allra första slädföret skall gå för sig. Jag kommer återigen 

 att vistas ganska långt ifrån min födslobygd, ifrån mina vän- 

 ner och ifrån den lärda verlden, men får deremot förnöja 

 mig med sällsynta naturaliers betraktande och samlande på 

 en ort, hvarest jag förmodar finna åtskilligt". 



„I)en myckna oro, som dagligen plågar mig för min 

 resa, tillåter mig ej att tillbörligt besvara herr erkebisko- 

 pens fråga beträffande de åtskilliga af finsk stam härrörande 

 folkslag, som sträcka sig ifrån den Botniska viken ända 

 till Jenisei strömmen, eller genom hela norra Ryssland och 

 Asien 876 . Strahlenberg, Brenner och andre hafva följt 

 sanningen, då de föregifvit dem tala finska. Det streck, som 

 går ifrån M o sk au åt Arkangel och hvart ryska etablisse- 

 menterna i de båda nästföregående saecula starkast dragit 

 sig, endast derstädes tycks den limen, hvilken Finnarne 

 bebott, nu för tiden vara lika som afskuren. Lika fullt har 

 jag, som häröfver spekulerat, funnit finska lemningar och 

 lineamenter uti nejden af Vologda och Galits ch". 



„ Deras språk är väl, såsom allmänt skett, mycket för- 

 ändradt. Men en Finne ser klart hos Votjakerne att 

 Pilem och Pilvi, Yi = Oö, Tyl — Tull, Limi = Lunii, 

 Nim ~ Nimi, Syscr = Sisär, Kan = Kimingas, Nony 

 — Nänä, Vir = Veri, etc. äro ett språk, och äfvenledes 

 hos Tschuvascherne, Tscheremiserne, Vogulerne, 

 Ostjakerne etc. Man har en grammatica så väl för Vot- 

 jakska som Tschu vaska språken 877 , men de äro vredna 

 efter Hyskan, som de kunna. En Finne skulle öppna för 

 publikum långt mera likhet. Skulle herr erkebiskopen råka 

 komma uti någon by af förenämnda folkslag, så skulle herr 

 erkebiskopen opåmint finna och se sig vara midt uti djupa- 

 ste T av as tian d eller norra Sa vol ax, ty så stor är likhe- 

 ten uti byggnad, husgeråd etc. Detta lemnar jag till en 





