17 



H4. Sid. 29. Upsal. 1767, sid. 702: Gryllus sibiricus, sid. 

 1005: Conops petiolata. Den förra kallas af Pallas Gryttus Lax - 

 vnanni, med förklaringen: „haec species a nemine praeter Lax- 

 mannum observata fuit"; Spicil. Zool. X (1772), 19. Jf. Ritter, 

 Erdk. II. 756. Beckmann, Phys. Bibi. V, 593. Georgi, Beschr. 

 III, 2056. Gebler i Ledebours Reise II, 17. 



115. Sid. W. Sib. Briefe, 32—35. 79. Pallas talar i Spi- 

 cil. Zool. IX (1772), 17 med beröm om den af Laxman till aka- 

 demin insända „copiosa et pulchra insectorum collectio", hvarur 

 han publicerar 3 Gryllorwm species „notatu dignissimas" samt 

 Oniscus cancellus, hvilken Laxman sjelf kallade Cancer baikalensis 

 — en insekt som då ännu ej blifvit funnen utom Sibirien. Jf. Beck- 

 mann, Phys. Bibi. V, 286. 593. Georgi, Beschr. anf. st. 



116. Sid. 50. „Novae insectorum species" i N. Com. Acad. 

 Petrop. (1769), sidd. 593 — 604; se n. 109 samt nedanf. 



117. Sid. 50. Sib. Briefe, 83. 85 — 88 innehålla visserl. 

 beskrifning af den kolyvanska m. fl. savoder, men alldeles knapp- 

 händigt. Laxman blef i sin afsigt förekommen af Falck, Pal- 

 las m. fl. 



118. Sid. 50. Sib. Briefe, 82. 91 (jf. ofvanf. n. 80); 

 Falck I, 330; Pallas II, 633 och Hermann I, 324 kalla honom 

 orätt Polsimov. Ledebour, Reise I, 370, påstår att Polsunovs 

 maschin var „die erste Dampfmaschine, welche es in Russland 

 gegeben hat" (?). 



119. Sid. 50. Sib. Briefe, 83. Bref till Bergius 1769 */; 

 se nedanf. sid. 55. 



120. Sid. 50. Då jag fann, att min berömde vän, prof. 

 A. E. Nordenskiöld uppkallat ett af honom beskrifvet nytt mi- 

 neral efter vår gemensamme landsman: Laxmannit (i Öfversigt af 

 Sv. vet. ak. förhandl. 1867. Stockholm 1868, sid. 655—660), 

 begärde jag hans åsigt om de af denne till Stockholm förärade 

 samlingar. I svarsbref af 1 871 J meddelar Nordenskiöld, att be- 

 sagda samlingar „ utmärka sig genom ett sällsynt urval af 

 stuffer, så att man skulle tro dem datera sig från en vida se- 

 nare period. Mineralsamlingar från dessa tider bestå vanligen 

 af idel skräp, kisel och kalkprofver, kuriosa m. m. dyl. De 

 Laxmanska sakerna kunna deremot till största eller större delen 

 än i dag försvara sin plats i en modern mineralsamling". Redan 

 Gadd kallar Laxman „en snäll mineralog"; se hans bref 1770. 



121. Sid. 50. Sib. Briefe, 85. Jf. Georgi, Beschr. III, 

 379. 499. Spasski, anf. arb., Schlözer, Munz etc. Gesch. d. R. 

 R. (1791), s. 159 f. Ukasen derom emanerade i slutet af 1763, 

 verkställigheten inträdde 1765. Detta s. k. Sibirskaja moneta, 

 hvilket blott kurserade från Tobolsk mot öster, slogs till olika 



3 



