270 



till kejsarinnan förärat de trenne heclerssablar, hans son er- 

 hållit af japanske kejsaren (jf. sid. 249), förordnade hennes 

 majestät, att han i sitt familjepetschaft skulle upptaga samma 

 emblem 758 . Vedermälen af kejserlig nåd saknades såle- 

 des icke. 



Men i hufvudfrågan, huru relationerna på Japan borde 

 ordnas, livad bruk man skulle göra af tillåtelsen att besöka 

 Nangasaki o. s. v., behagade kejsarinnan icke gifva någon 

 bestämd resolution. Det synes, som skulle hon hafva lutat 

 mot Schelichovs åsigt. I hennes nyligen utgifna brefvex- 

 ling med den bekante franske encyklopedisten F. M. Gr i mm 

 förekommer nämligen 759 under den 29 augusti 1794 följande: 

 „Vos bulletins sont fort bons: par-ci par-lä j'y ai trouvé 

 des nouveautés intéressantes. Eh bien, qu'est-ce que Thistoire 

 de ce Japonais naufragé? Il a fait naufrage, et on Fa renvoyé 

 chez lui: elle est bien courte, ce me semble; le fils de 

 Lax ni ann Vy a accompagné, et il est revenu remportant des 

 brimborions qu'on nous a étalés cette année a Tsarsko-Sélo 

 et dont je ne donnerai pas dix sous; y fera commerce qui 

 voudra, mais ce ne sera pas moi". 



Mycket möjligt, att kejsarinnans likgiltighet blott var 

 låtsad, helst en angelägenhet i så hög grad egnad att ådraga 

 sig utlandets aktgifvande och afund, som det inledda för- 

 ständigandet med Japan, nog kunde tillråda förbehållsamhet, 

 och vi dessutom få höra henne nästa år tala ur helt annan 

 ton. Öfver hufvud saknas, oaktadt bristen på direkta offi- 

 ciela källor 760 , ingalunda antydningar derom, att regeringen 

 ännu icke intagit en fast ståndpunkt för sin politik längst i 

 östern, der sakläget i samma mån förvecklats, ju flera sta- 

 ter rigtat sina blickar och företag ditåt. 



Fransmännens inflytande, en tid befaradt, kunde trygt 

 nu mera anses aflägsnadt. Möjliga följder af La Pé- 

 rouses expedition voro tillräckligt förebygda genom den 

 senast af Ryssarne under Billings utförda. I Paris hade 

 dessutom revolutionen brutit lös och gaf Frankrike syssel- 

 sättning nog på närmare håll samt Ryssland anledning att, 

 genom ukas af 1793, stänga sina hamnar för all samfärdsel 



