279 



ett par natiiralhistoriska uppsatser, hvartill han gifvit mate- 

 rialet, här nämnas såsom med honom diskuterade under 

 hans närvarande vistelse i Petersburg, om de ock först näst- 

 följande år blefvo allmängjorda. Öfver brist på erkännande 

 behöfde han således icke klaga. 



XXXV. Året 1795-1796, forts. 



Hindren vika. Reseplaner, delvis nya. Färd till 

 bergstrakten mellan Irtisch och Buchariet samt vi- 

 dare till Japan beslutes. Karakteristiskt bref från 

 Laxman till Gjörvell. Schelichov dör. Chevalier 

 d'Augards projekt. Kejsarinnan vunnen. Laxman 

 bryter upp. Dör på vägen i nejden af Tobolsk. 



Så förgick månad efter månad utan att det ärende, som 

 fört Lax man till Petersburg, erhöll sin lösning. Detta tå- 

 lamodsprof var för honom och hans naturkuunige vänner 

 desto förtretligare, som intresset för yttersta österns länder 

 och särskildt Japan redan var i stigande. Härtill bidrogo 

 väsendtligt de under en följd af år dit bortåt från flera eu- 

 ropeiska stater utgångna expeditioner. Vidare hade tidens 

 celebraste Japaufarare, Thunberg i Upsala, icke länge sedan 

 (1791 och 1793) utgifvit beträffande delar af sitt reseverk; 

 han dröjde icke heller att, så snart de första notiserna i 

 svenska pressen om A. Laxmans färd framträdt, anknyta 

 (i oktober 1794) direkt förbindelse med petersburgska ve- 

 tenskapsakademin 779 . Till samma lärda inrättning lät kort 

 clerpå, i januari 1795, en annan svensk resande, doktor J. 

 A. Stutzer 780 öfverlemna sin under ett besök i J ed do, nära 

 samtidigt med ryska beskickningens vistelse i Matsmai, 

 förda dagbok, samt till kejsarinnan sjelf en samling japanska 

 naturalier. Såsom bevis på deltagande för det från rysk 

 sida å nyo väntade reseföretaget kunua ock ett par ytter- 

 ligare utdrag ur Norbergs korrespondens tjena. Så skrif- 

 ver han till Thunberg 1795 2 5 5 ^': „Herr kollegirådet Lax- 



