319 



jag uppriktigt, att det myckna nöje, som Skaparens verks 

 betraktande tilskyndade mig, ganska vida försötmade alt be- 

 svär och förvandlade hela resan uti ett angenämt tidsför- 

 drif. Nu har jag altså sett fast alla ryska bergstrakterna, 

 helst till en del, och fick samla med egna händer åtskilliga 

 mineraliska småheter för mig och mina vänner, som äro af 

 den art, att man alltid skulle förgäfves förvänta sig slikt af 

 bergsofficerare. Också kan jag någorlunda korrigera flera 

 sagor, som dels bergsmän, dels oförfarne minerophili ut- 

 spridt, synnerligen om dessa nordiska, emellan Ishafvet 

 samt sjöarna L ad o ga och One ga befintliga berg". 



„Efter malmådrorna uti dem sällan stryka ner till an- 

 senligt djup, så kallade man hela trakten ett Geschtibe, som 

 genom en af naturen fordom utöfvad förskräcklig våldsam- 

 het skulle hafva fått sitt nuvarande lynne. Andre kallade 

 dem Flötsverk, som af den svallande syndafloden skulle blif- 

 vit bildade, och så vidare". 



„Jag måste tillstå, att jag, som likvisst med eftertanke 

 besett inånga bergstrakter, aldrig någonstädes sett bergen 

 så regelmässigt formade, som dessa nordiska äro. Alla stryka 

 de parallelt från norden till söder och äro af ganska me- 

 delmåttig höjd, så att man ej någonstädes finner någon is- 

 fjell. Med sina något lägre tvärförbindningar innesluta de 

 en oändlig hop större och mindre sjöar, så att hela trakten 

 derigenom liknar ett nät. Alldeles rörd, fann jag dem så 

 gamla som vårt jordklot sjelf. Efter de öfveralt stå bara, 

 så ser man allestädes deras ådror och malmstreck på sjelfva 

 ytan. Jag märkte, att de malmådror, som stryka parallelt 

 med sina bergsryggar, äro mera beständiga och pålitliga, än 

 de streck, som skära ryggen tvärt af. På många ställen 

 såg jag med förundran de krystalliniskt bildade malmer helt 

 oskadde, så fina som brabanter spetsar präktigt sira och 

 förbinda sina ådror på sjelfva bergsytan, hvarest de ej se- 

 nare blifvit danade, än då Skaparen alsmägtigt skilde det 

 våta ifrån det torra, då det torra medels tillsammanspack- 

 ning remnade och refvorna fyldes med hvarjehanda minera- 

 liska safter, som utpressades ifrån de hårdnande gröfre ma- 



