109 



öfversättniug till engelska, franska och holländska, samt att han 

 nog märkte, ehuru han ej låtsade göra det, att orden voro lånade 

 ur ett ryskt bref, äfvensom att stilen röjde en europé, som väl 

 någorlunda kände ryska alfabetet, men ej språket): „IIocjtb 3Ke 

 cnycTn niiCKOJiLKo BpeMeHH, cKa3UBajii> E&wb Tecice, x ito nn- 

 vun, cm öyMary oj^iiht» YojiJi&H&enfr no HMeim JlaKCMam», 

 cooaciiBinifica .hoöpobojilho sa öojiLinyio iuiaTy HUKor^a ne 



BHiaataTB H3t JillOHlH; OHTE» 3KHBeT£ B£ JlnOHCKOH CTOJIHDVE 



djVlo h 3aHiiMaeTca acTpoHOMimecKiiMii Ha6jno.ii, em jimii ii cohh- 

 HeHieMi» KapT'L.", samt sid. 231 : »O^Ha»^!! TecKe xotbjtb HaMi» 

 pascKa3aTL Hf^iTO o 3KHByni,eM^ y hiixt, b-l ctojihdtb Toji- 

 jiaH^u;^ JlaKCMaHi, ho KyMaji,3Kepo ToniacL hto-to npOBop- 

 iiani» CKB03L 3yÖH, ii TecKe saMOjniajri.". Dessa ställen åter- 

 tinnas i den franska öfversättningen af Golovnins arbete II, 310. 320. 



859. Sid. 307. Ricord (jf. 692. 700) säger, att han hette 

 Schtojäg Murakami-Teske och af Golovnin lärt sig ryska; svenska 

 öfvers. sid. 129 ff. 



860. Sid. 307. Enligt hvad baron v. Osten-Sacken med- 

 delar mig, läses i Doeff's Herinneringen nit Japan (Haarlem 

 1833), sid. 148: „Nog minder is er aan het verhaal van Go- 

 lownin dat zeker Hollander, Laxman, zich voor eene som gelds 

 in Iedo zou hebben nedergezet en besloten, nimmer naar zijn 

 vaderland weder te keeren. Gedurende mijne drie bezoeken te 

 Iedo, in 1806, 1810 en 1814, ja gedurende mijn negentienjarig 

 verblijf in Japan, heb ik nimmer den naam van Lax man hoo- 

 ren noemen. Nimmer heeft in onzen tijd een Hollander besloten, 

 in Japan te blijven, en nimmer zouden de Japanneezen zulks-ook 

 aan een Hollander toestan". Detta påstående kan åtminstone 

 icke vara exakt hvad namnet Laxman beträffar, ty att Japane- 

 serne mycket väl kände det, intygar ej allenast Golovnin, men 

 äfven Langsdorff och Krusenstern. 



861. Sid. 308. Jf. not 650, 701 och 729. 



862. Sid. 309. „Erik Laxman né en 1738" (jf. tillag- 

 lägget till sid. 8), ,,a fait ses études a 1'Université d'Upsala 

 ou il a eu pour professeur le celebre Carl Linnaeus. Ce dernier, 

 pour preuve de considération et d'amitié qu'il portait a Laxman, 

 a donné le nom de Laxmania a une des plantes qu'il a classi- 

 fiées. — L'année 1764 Laxman a été fait membre de 1'Acadé- 

 mie Impériale des sciences" (nämligen såsom korrespondent) „eten 

 1769 membre de la Société libre économique. Laxman était 

 également membre des Académies de Stockholm, de Berlin, de 

 Danzig, etc. Il avait une correspondance suivie avec tous les 

 savans de son époque, et 1'Impératrice Catherine II, de glorieuse 

 mémoire, l'a honoré plusieurs fois de ses lettres autographes. 



