30 



„Sibir. Briefe". Det är knapt tänkbart, att Georgi på båda stäl- 

 lena menat den senare skriften, ty hvar har han då funnit titeln 

 på den förra, som för öfrigt blott förebringas i Laxmans korresp.? 



250. Sid. 63. Helt annorlunda än Ullmann (jf. n. 188) 

 dömer Schlözer här om L:s naturalhistoriska nit: „der, un- 

 geachtet er ein Geistlicher ist, u. einen Kirchsprengel mehr als 

 200 deutsche Meilen läng hat, gleichwol auf die Betrachtung 

 seiner Welt, auf die Erforschung der Natur u. auf die Einsam- 

 lung neuer Kenntnisse, mehr Zeit verwendet, als mancher euro- 

 päischer Pfarrherr, der alle seine Schäflein in einem Dorfe bei- 

 sammen hat". 



25 1. Sid. 66. I bref 1770 j%; se nedan. 



252. Sid. 66. Bernoulli, Reisen IV (1780), 25. Meusel, 

 Bd. VIII (1808), 91, säger att dessa bref „sind selten, weil sie 

 wider sein Wissen herauskamen, und er so viel Exemplaren, 

 als er nur konnte, einzog"; Trautvetter, Grundr. e. Gesch. d. 

 Botanik in Bezug auf Russl. (S. P. 1817), s. 16 citerar L:s bref, 

 utan att hafva sett dem; Schlözer sjelf nämner i sitt Leben s. 

 1 1 9 blott, att han under vistelsen på permission i Göttingen ut- 

 gifvit dessa bref med anmärkningar, men intet vidare. Referenten 

 känner i Finland åtminstone 2 exemplar, äfvensom flera sådana 

 på bibliotek i Sverige och Ryssland. Brefven äro ock öfversatta: 

 llncBMa OTHOCflmiflCii AO CnonpcEaro Epaa, ott> .'IiraHea et, 

 JlaKCMany n ott» .laECMaHa et. HXieijepy n BeEMaHy, införda 

 i Spasskis CnÖnpcEiii B^cthhei, IX och X (nertill p. 151—166. 

 197 — 210. 249-266, upptill p. 1-48), med OpHMt^iaHia af 

 utgifvaren till Linnés och Laxmans 3 första bref (p. 267—283) 

 samt till Schlözers noter vid Laxmans 7:de bref (p. 327 — 

 342; 67 — 82); denna ryska öfversättning är utom Ryssland ännu 

 sällsyntare än originalet. 



255. Sid. 66. Utom hvad förut antydts, må här tilläggas 

 den dubbla förmodan, att ej mindre den ofvan (n. 188) anförda 

 minnesbetan i barnaulska kyrkoboken, än den annars oförklarliga 

 förtegenhet Falck och Pallas, hvilka blott ett par år efter Lax- 

 man besökte Barnaul och rosat åtskillige der bosatte bergsmäns 

 (Leubes, Halms m. fl:s) vetenskapliga nit, det oaktadt iakttagit 

 ang. Laxmans så framstående verksamhet på samma ort, äro att 

 anse som repressalier för den sistnämdes Sib. Br. Om man un- 

 dantager, att i Falcks resa (H, 160) Lax man citeras för be- 

 skrifningen af OmitJiogdlum imifiorum (dock oriktigt: N. Com. 

 Acad. Petrop. XVII i st. f. XVIII), förekommer deri (II, 200 

 och III, 432) blott följande nog malitiösa tirad, vid tal om Ci- 

 micifuga (jf. ofvanf. n. 87): „Das Vermögen dieses Krautes die 

 Wantzen clurch den Geruch zu vertrciben, ward in Barnaul sehr 



