18. Sid. 2. Så tillstår J. Grimm (D. Rechtsalterth.) hos 

 sig „eine uniibenvindliche Neigung immer lieber fort zu unter- 

 suchen, als das untersuchte darzustellen". Ge or g i kallar L. kort 

 om godt „einen trägen Schriftsteller", (— ,,und ich glaube mit 

 Recht" tillägger en annan af hans ungdomsvänner, Beckmann), 

 och det i ett arbete (cit. i n. 7), der citaterna ur Laxmans skrif- 

 ter gå till hundratal. Likaså uttrycker sig Mal te -Brun, Precis 

 de la géogr. ed. 2. III, 410: „On regrette extrémement qu'il 

 ait si peu écrit", men stöder en hel mängd detaljuppgifter endast 

 på hans auktoritet. — Detta till antydan af mannens art. 



19. Sid. 6. Derom nedanföre. 



W. Sid. 8. Så skrifves namnet i Säminge kjTkobok samt 

 Borgå gymnasiets, finska universitetets och viborgska nationens ma- 

 triklar, äfvensom af Btisching, Rosenhane och öfver hufvud alla 

 Svenskar och Finnar, men senare af honom sjelf samt af hans 

 samtida Pallas, Georgi m. fl. oftare: Laxmann. Hos Meusel 

 heter han genom tryckfel Lakman, i Hannöv. Mag. (1765), 

 1276: Erich Capmann; i Georgis Beschr. d. R. R. kallas han 

 genom tryckfel först Capmann (I, 4), sedan Lapmann (I, 42. 

 43. 55), men derefter i otaliga citater med sitt riktiga namn. 

 I det petersb. ekon. sällskapets tyska publikation, Auswahl etc. 

 I, 177, är Lacksmann en transskription af det ryska JlaKC- 

 MaHi». På titelbladet till en af sina ryska afhandlingar skrifver 

 han sitt förnamn Knpiot, i öfvers. af det skandinav. Erik (så 

 ock i Micjmoc.iOBi, cb pocuncBK) qimoBH&ix-B ocoöt» omvex- 

 lande: 3pnxi> och KnpnjTB, t. ex. 1781, 1788, 1789 etc). Det 

 i finska stiftens hist. ofta förek. namnet Lacmannus och Lack- 

 man tillhör en helt annan slägt. 



2/. Sid. 8. Såsom hans födelseort uppgifves äfven Abo 

 (af Bernoulli, Meusel, Rotermund, Berg, Eugenii, Oettinger, Pet. 

 vet. ak:s N. Act. och Tableau general 1872 p. 414, samt en ant. 

 i St. Petri församlings arkiv) och Kexholm af Bergius i Uppf. 

 sällsk. tidn. 1786 n:o 18 (jf. 1785 n:o 57, här nedanföre), 

 Rosenhane, Wieselgren och Hjelt. I ingendera ortens kyrko- 

 böcker finnes han dock inskrifven. Kexholm var dessutom en 

 rysk besittning långt före Laxmans tid, och dock kallar han sig 

 sjelf född „af svensk börd" (se hans bref 1769 *£), hvilket äfven 

 Busching, Gröt m. fl. intyga. Obegripligt misstag af Bergius och 

 Wieselgren, att L. föddes „ svensk undersåte i Kexholm förr än 

 det blef ryskt" (!). Att dock Nyslott, hvilket ingen hittills nämnt, 

 är hans rätta födelseort, framgår positivt af flera samstäm ni an den. 

 Derför talar uppgiften af Calonius (se n. 23.), som varit hans 

 gymnasikamrat. Dessutom innehöll den äldre, nu mera förkomna 

 kyrkoboken i Säminge (dit Nyslott hör), enl. hvad Akiander med- 



