zu bitten, dass er den Herrn Pastor Laxman stärken wolle, um 

 dieser kleinen verwilderten Gemeine zum richtigen Erkenntniss d. 

 Heilsordnung, u. zum wahren Christenthum beförderlich zu seyn". 

 38. Sid. 19. Detta slutes deraf, att hon efter 1763 flyt- 

 tats från Nyslott (se n. 21) och åtminstone redan på 1770-talet 

 vistats hos sin son i Petersburg efter hans återkomst från Sibi- 

 rien. Dessutom nämner Laxman om sina „Reisegefährten" på 

 färden till Barnaul (jf. s. 19). 



59. Sid. 19. Sib. Briefe, 57. 



60. Sid. 19. Jf. s. 22. 



61. Sid. 19. Sib. Briefe, 68. Den handskrift af Lax- 

 man om Volga, som namnes af Georgi, tillhör väl en senare tid. 



62. Sid. 20. Sib. Briefe, 86 f. Staden egerf. n. 10,000 

 invv. Om Barnaul kan läsas hos Ritter, Erdk II, 848 ff. och 

 Ledebour (Reise durch Altai B. 1. 2), i hvars Atlas finnes en 

 detalj, karta öfver hela distriktet samt en plan af staden med 

 teckningar af dess förnämsta byggnader. 



65. Sid. 20. Jf. Pallas, Reise. III, Vorrede. 



64. Sid. 20. Då Busching (Gesch. 153) såsom förord till 

 Leubes öfvergång säger: „die wurdige Verkundigung des Evan- 

 geliums, und der Unterricht der Kinder, war seine Sache nicht; 

 die Officiers am Irtischstrom geben ihm das Zeugniss, dass er 

 em rechter Soldatenprediger sey. und keine Gewissensscrupel 

 errege", men deremot prisar Laxmans fromhet, så låg i dessa 

 omdömen visserligen hans innersta öfvertygelse, — ty han sjelf 

 afslog 1765 att mot afläggande af sitt presterliga kall erhålla 

 plats vid petersburgska vetenskapsakademin (se hans autobiografi 

 i Beytr. zu der Lebensg. VI, 493); men man kan dock se en 

 viss nemesis deri, att just samma dom i framtiden skulle fällas 

 öfver Laxman (jf. n. 188). L. talar ingenst. om sitt förh. till 

 Leube. Eget är, att denne efter hand blef en ifrig naturforskare ; 

 osäkert, om gen. inflyt, af Laxman eller af Falck, Pallas o. andre 

 samtida resanden. Så namnes ock framdeles kirurgen Schangin 

 i Schlangenberg som ifrig botanist. 



63. Sid. 21. Sib. Briefe, 56. 88. Busching. Vid Lede- 

 bours vistelse i Barnaul kostade derstädes 1 pud oxkött 60 — 80 

 kop. (koppar), 1 pud fint hvetemjöl 70 kop., rågmjöl 25 — 40 

 kop. o. s. v.; se hans Reise durch Altai I (1829), 386. Ännu 

 billigare priser anger Cochrane, Fussreise (1820) durch Russl. 

 u. Sibir. etc. Aus d. Engl. Weim. 1825, s. 99. 105. 



66. Sid. 21. Sib. Briefe, 85. 87. 



67. Sid. 21. Busching, 



68. Sid. 22. Sib. Briefe, 59—66. Se derom nedan- 

 före i kap. X. Herrar naturforskare pläga efter hvarandra afskrifva 



2 



