38 



fruktar, att så väl prester som flera spectatores blifvit duperade; 

 på hvad sätt skall tiden utvisa. Historien är, att en mördat sitt 

 barn och gömt det under golfvet i stugan, hvilket blifvit röj dt, 

 att en osynlig ande genom ljud och buller oroat de der boende. 

 Den förmodade modren hafver intet bekant brottet. När jag får 

 underrättelse derifrån skall jag meddela herr professorn. Fram- 

 härdar" etc. 



277. Sid. 79. Ur Lexells högst intressanta och lärorika 

 korrespondens meddelar jag i detta arbete vanligen blott hvad 

 som rörer Laxman, sparande resten för hans egen biografi. 



278. Sid. 80. Gadd tyckes ha ansett denna resa såsom 

 en fortsättning till Laxmans olonetska färd 1769. 



279. Sid. 80. Se ofvan n. 269. 



280. Sid. 80. Jf. exempelvis Beckmann, Phys. Bibi. 

 I, 630, der han säger sig genom Laxman ha erhållit Lepus pu- 

 sillus från fälten vid Volga. 



281. Sid. 80. Ref. känner 2 äldre afskrifter af detta bref, 

 den ena (ur Bergiuska saml.) öfverensstämmande med hvad här 

 läses i texten, den andra lika lydande, men afbrytande med or- 

 den „vår Melle kan man alltid ej tro" och daterad den 5 sept. 

 1773 — ett årtal, som icke passar till innehållet, bl. a. emedan 

 Orlov från juni 1771 till 23 aug. 1773 vistades i utlandet, enl. 

 Bacmeister I, 290. II, 225. 



282. Sid. 80. Jf. brefvet 1769 V ofvan s. 57. 



283. Sid. 80. Jöran v. K., kommis. sekreterare vid sven- 

 ska legationen i Petersb. (1767 — 1778; f. 1743, f såsom kom- 

 merseråd i Sth. 1792). Namnes ofta i denna biografi. 



284. Sid. 80. Nml. 1770. 



283. Sid. 81. Misstag! Se hans eget bref 1769 \ 3 på 

 sid. 54 f. 



Jf. sid. 30 m. fl. 

 I brefvet 1769 y. 



Annorlunda i brefvet 1771 J-, se nedan. 

 Läkare och naturforskare, efter hvilken Linné 

 kallat örtslägtet Bäckea, f. 1713, f 1795. 



290 Sid. SI. Menas väl dennes skrift: Unters. iib. d. ge- 

 genw. Methode Kinderblattern einzupropfen, Lpzg 1768. 



291. Sid. 81. Läkare i Petersb.? 



292. Sid. SI. Jf. sid. 58. 78 m. fl., samt brefvet i n. 273. 

 — Hvad här i texten närmast följer afser ett för frihetstiden ka- 

 rakteristiskt befordringsmål. J. Lagus, dåförtiden skolrektor i 

 Lovisa (f. 1733, slutligen teol. d:r och prost i Iisalmi 1771, 

 t 1806, far till kanslirådet W. G. Lagus och genom denne far- 

 far till kanslirådet J. J. W. Lagus), hade med M. J. Alopaeus, 



