40 



ÄeHiii me nopy^eiraoii bi, ero caioxp*BHie xiiMnqecKofi .laöopa- 

 Topiu, Koxopaa no oxöwxin ero ocxaHexca npa3,a,Ha, TpeöoBaiB 

 oti ero r. JlaKcaiaHa, qxoöi ohi npeat^e oxii3.ua CBoero no- 

 ÄaJii bi KOMMHciro Haxo^amnMca HHHt bi OHofi Jiaöopaxopin 

 jviaxepiajiaMi h HHCxpyneHxaMi oöcxoaxejiBiiyfo omiCB". 



502. Sid. 87. Sidd. 106—114: »HsBicxie o xopoinnxi 

 XBaci^axi h coäoboh iijih TpaBHofi cojin, ki KOTopofi Maxepia 

 po^HTCJi bi OpeHÖyprcKofi ryöepHin". Anföres i den utförliga, 

 af Vsevolodov (Cnö. 1849) författade YKa3axeJiB till Tpy^H 

 såsom tvenne skilda uppsatser. — Regeringen uppmuntrade sedan 

 1766 ifrigt efterforskningen af alun och soda; se Chodnev, 363, 

 som dock uraktlåtit att bland dem, som i ekonom, sällska- 

 pet sysselsatt sig med denna fråga, nämna Laxman. 



505. Sid. 87. Sid. 210—214: „0 poccifiCKOMi öoöobhii- 

 Ki h npnroxoBJijjeMOMi H3i Hero Macai", äfven på tyska „Von 

 dem gepressten Oel aus den russ. Steppenmancleln", i Auswahl 

 etc. från del 18. Jf. Pallas, Reise I, 81. Lepechin I, 70. Gme- 

 lin jun. I, 111. 



504. Sid. 87. Jf. derom brefvet i n. 273. 



505. Sid. 87. I N. Com. XV, 553—562 och dess Sum- 

 marium p. 45 f. Anmäld af Bacmeister, I, 351, Beckmann 

 V, 341, m. fl. 



506. Sid. 87. I N. Com. XVI, 561—564 och dess Sum- 

 marium p. 49. Anmäld af Bacmeister, II (1774), 24, m. fl. — 

 Citerade tom XVI är „pro a. 1771", men utgifven 1772. När 

 Laxman deri talar om „proxime praeterlapsa aestas", kan han 

 blott hafva menat sommaren 1771, ty 1772 var han borta från 

 Petersburg. Bacmeister säger, att trädgården af denna växt egde 

 3 små träd, af hvilka ett blommade „den heta sommaren 1770"; 

 bör väl vara 1771? 



507. Sid. 87. Jf. Ruprechts O^epKi ncTopin öoxaHnqec- 

 Karo My3ea, i 3an. aKaji;. HayKi, V, 2, 139—162, hvarest sär- 

 skildt Amman klandras i nämnda hänsyn. 



508. Sid. 87. Gmelin, ehuru god vän till Linné, antog ej 

 dennes (utan Roys af Royer förbättrade) system, deri efterföljd 

 af sin lärjunge Krascheninnikov (akademiker 1745 — 1755). Sam- 

 tidigt gjorde sig Siegesbeck (akad. 1742 — 1748) beryktad genom 

 sin antagonism mot botanikens store reformator (jf. ofvanf. n. 249) 

 Och fick en sekundant i Gebenstreit (akad. 1749—1753. 1756 — 

 1759). Derföre ansågs äfven nödigt att i Summarium till N. 

 Com. XV, 46 anmärka, det Laxman „descriptiones methodo Lin- 

 neana tradidit". — I Pallas', Falcks, Giildenstädts och de öfrige 

 resande botanisternes skrifter är Linnés system kommet till full 

 ära, samt derefter i akademins samlingar. 



