42 



524. Sid. 95. Säkert skall hvarje ögonvitne erkänna, att 

 beskrifningen af kela den då ännu så föga kända nejdens all- 

 männa naturbeskaffenhet, både i sina superlativt beprisande och 

 klandrande drag, är en trogen kopia af verkligheten. Hvem 

 skulle väl, ens vid de sorgliga minnena af Karl XILs framfarna 

 dagar, undgå att tjusas af Benders yppiga omgifningar långs Dnie- 

 sters lummiga bugter? Hvem kan deremot från steppen kring 

 det äfvenså historiska Ismail nedåt Donaus mynningar, helst om 

 han ilat deröfver i solhet juli månad, medföra annat än intryck 

 af död och förtvining? Och slutligen skall säkert ingen, som 

 eger naturfriskt sinne, beträda det bland sina trädgårdar och vin- 

 berg på vidgad flodstrand framblickande Akkerman med dess hvita, 

 trefna boningar, utan att känna en längtan beslägtad med Lax- 

 mans, mest dock om han tillika njutit svalkan och gästvänskapen 

 under den schweiziska Schaba-kolonins i granskapet af staden 

 doftande hinder. 



525. Sid. 95. Hemtad ur skilda ms.samll. 



526. Sid. 95. Af det följ. synes dock, att både afhandlin- 

 gen och växterna framkommit. 



527. Sid. 95. Om honom mera nedanför i kap. XVI. 



528. Sid. 94. Se hans Briefwechsel, Götting. 1775, I, 

 och Gjörvell i Nya lärda tidn. 1774, 311. Det öfriga ur mss. 



529. Sid. 94. Jf. n. 266. — I den promemoria, Calonius 

 tillsändt Porthan, läses om Laxman de felaktiga uppgifterna: „ Nå- 

 gon tid har han haft en slags tillsyn öfver några ädlare berg- 

 verk i södra delen af ryska riket. Sist (således 1774!) har han 

 blifvit förordnad att hafva inspektion öfver myntet, som i Astra- 

 kan blifvit inrättadt till arméns behof i det turkiska kriget. Om 

 denna komission för honom ännu varar, är mig obekant. Eljest 

 har jag från Petersb. (nml. af Lexell) begärt fullständig under- 

 rättelse om hans senare öden, och torde jag innan kort kunna 

 lemna om dem tillförlitlig upplysning". Att en förvexling af Ca- 

 lonius blifvit begången är klart, då Laxman bl. a. aldrig haft 

 någon befattning i Astrakan. Må hända tänkte Calonius på den- 

 nes färd 1770 nedåt Zaritzin. 



550. Sid. 94. I Flora rossica II (1788), 110, hvaraf sy- 

 nes, att växten är enahanda med Gentiana uniflora (jf. n. 179), 

 ehuru betydligt mindre än den sibiriska. 



551. Sid. 95. Se derom Bernoulli, Reisen, V, 153. 



552. Sid. 95. Enligt Bacmeister I, 250 återkom Laxman 

 d. 4 januari. 



555. Sid. 95. Äfven genom andre stötte han på, ty Kiör- 

 ning skref 1773 2 ^ till Vargentin: „ Ifrån prof. Laxman har 



