45 



resowskoi Goldgrube, 15 Werst von Catharincnburg. 33: Blei- 

 spath, und Blei-ocher aus Sehlangcnberge, goldbaltig. 



540. Sid. 97. Sid. 66. 76. — Äfven Pallas och Laxman 

 hade för sina behof anlagt dylika trädgårdar; jf. St. Ptb. Jour- 

 nal 1776 för april och Beckmann, Phys. Bibi. X, 364. 



541. Sid. 97. Del XXXIV, för 1773, april — juni häftet, 

 sid. 133 — 139; på tyska i Abhandll. d. schwed. Acad. XXXV, 

 126 — 130. Om denna uppsats och dess föremål se n. 106 etc. samt 

 Pallas Zoogr. I, 159, och „,HaypCK. Myospalax Laxm." af Tzerski, 

 i Bullet. des Naturalistes de .Moscou 1873, sid. 430—433. 



54%. Sid. 97. Se om Gentiana grandiflora och Sibbaldia 

 altaica n. 179 samt om Ornithogalum unifloi'um, Ornithogahmi altaicum, 

 Polygonum sibiricum och Ranuncidus altaicns n. 86. 179. 233. 



545. Sid. 97. N. Com. XVIII pro anno 1773, p. 526— 

 534. Anmäld af Bacmeister, Russ. Bibi. III (1775), 115. 



544. Sid. 97. På ryska: „0 noCEBt ApeBecHtixi, ceMflHt 

 B'L CBBepHMXX CTpaHaxi»" i TpyAH, *L XXVII, 1774 majhäftet, 

 s. 125 — 168; på tyska i Auswahl ökon. Abhandll. II (1791), 

 1 — 32, beledsagad af följ. not: „Dieser sehr practische Aufsatz 

 von einem ungenannten Verf. erhielt den besondern Beyfall der 

 fr. ökon. Ges. und steht im 27:sten Theil ihrer Werke". För- 

 fattaren igenkännes lätt både på stil och innehåll, men är dess- 

 utom nämnd under den ryska bearbetningen. Så mycket besyn- 

 nerligare är följande yttrande på sid. 4: „Man hat mir so gar 

 sägen wollen, dass man schon eine Bergwerksanlagc in einem ent- 

 fernten Theile d. russ. Reichs von einem sonst vortheilhaften Örte 

 nach einem andern wegen Holzmangcl hat verlegen miissen" (h var- 

 till liksom i redaktionens namn noten: „In diesem Falle waren schon 

 verschiedenc sibir. Huttenwerke, und bald werden es mehrere seyn"). 



545. Sid. 99. Bd. XI, 456; jf. Y^ien. 3an. Hmii. AKaÄ. H. 

 no I ii III otä^Jib. T. I, BBe^. LXXVI. 



546. Sid. 99. Bd. I o. II utkommo i Petersb. 1775. Om- 

 fatta blott tiden fr. 1772, efter skilsmessan fr. Falck. Om Lax- 

 man i „Vorrede". 



547. Sid. 99. Jf. n. 162. Icke heller i sin Beschr. III, 

 78 f., vid tal om Turka, nämner Georgi Laxman. 



548. Sid. 99. Jf. till n. 233. 



549. Sid. 100. Så anmärkes s. 235 vid frågan om Finns 

 sylvestris: „Er ist einer mit von den allervortrefflichsten Blutrei- 

 nigungen, und macht den mehresten Kräutersaften der Apotheken 

 den Vorzug streitig"; s. 259: „Die Bogen der Tungusen sind die 

 vortrefflichsten. Sie schiessen zweimal so weit wie die burä- 

 tischen, und sind so steif, dass ein Burat sehr selten im Stande 

 ist einen tungusischen Bogen zu spännen"; s. 268: „Auf dem Thee- 



