143 



undantag, insåg dessutom för väl, att den i fråga komna 

 befattningen vida bättre öfverensstämde med hans praktiska, 

 utåt rigtade båg, än den post han innehade. Antagligt är 

 ock, att hans gamla tycke för „vanderskap" uppfriskats 

 genom senaste resa. Andre skulle med större tvekan tänkt 

 på bosättning i det aflägsna Sibirien, men för honom, som 

 redan förut der tillbragt ett lärorikt och angenämt qvinqven- 

 nium, kunde detta minne blott underlätta återgången dit. 



Emellertid qvarstannade Laxman ännu hela detta år 

 samt in på det följande i Petersburg. Orsakerna till dröjs- 

 målet voro flera. Han utnämndes af kejsarinnan väl redan 

 den 29 maj, men skrifvelsen derom från senaten till bergs- 

 kollegiet och nertschinska bergstyrelsen utfärdades först den 

 24 augusti. Häraf förklaras, huru akademin ännu i juli, 

 vid kejsar Josef II:s besök, anlitade honom med det ofvan- 

 nämnda föredraget. Först den 28 augusti heter han i akade- 

 mins akter icke mer „professeur", utan „conseiller de mines" 

 och förtecknas derefter bland hennes „associés externes" 448 . 



Innan afresan ansåg dessutom Laxman för sin pligt 

 att göra styrelsen uppmärksam på åtskilliga mindre gyn- 

 samma förhållanden i de nertschinska bergverken, hvilka 

 han redan under sin förra vistelse derstädes lärt sig känna 

 och nu önskade afhulpna. En af honom i sådan afsigt 

 till kejserlige kabinettsledamoten och senatorn, geheimerådet 

 Mich. FedorovitschSoimonov öfverlemnad framställning 449 

 innehöll förnämligast: 



a) Förslag till reform i smältningssättet; han hade 

 nämligen, skref han, redan 1766 fäst sig vid de omgångar 

 det gamla förfarandet enligt Agricolas metod medförde, och 

 sedermera genom upprepade försök funnit, att många silfver- 

 haltiga malmer, såsom blyglans, blyockra, m. fl. mycket lät- 

 tare samt dubbelt billigare kunna nedsmältas genom direkt 

 låga i återkastande ugnar, än genom koleld i schaktugnar, 

 hvilka senare onödigtvis förtära ofantligt mycket skog, hvars 

 huggning, släpning, kolande m. m. faller sig särdeles dyrt, 

 oberäknadt att yttermera blåsbelgar med kostsam drifkraft 

 för dessa erfordras, b) Vidare borde vid sagda bergverk 



