150 



minstone till grunddragen, uppgjort den plan, för hvilken han 

 i framtiden 462 befiunes så energiskt lifvad, eller att utforska 

 naturförhållandena i hela östliga Sibirien upp mot Ishafvet, 

 ja omsider ända bort öfver Japan till vestkusten af Ameri- 

 kas kontinent. Hans lif blef från nu en vandring mot detta 

 stora slutmål, hvilket han äfven delvis skulle hinna. 



På de löpande kansligöromålen torde ingen vänta att 

 Laxman slösat mera tid än oundgängligt var, enär tillsynen 

 öfver ett bergsdistrikt af utsträckning till icke mindre än 

 450 verst i norr och söder, mot 500 i vester och öster, på- 

 kallade ständiga exkursioner, hvilka i och för sig beredde 

 honom mycket nöje. Tillfälliga upplysningar om fyndorterne 

 för åtskilliga af honom till samlingarna i Petersburg insända 

 fossilier antyda nogsamt, på hvilket omfattande gebit han 

 rörde sig. Så uppgifves 463 han bl. a. hafva hemtat Aqvama- 

 rin och Beryll af olika storlek och godhet från vräkstenarne 

 vid Ar gun, Onon och In goda samt på de dauriska och 

 mongoliska stepperna vid Lenas biflod Vitim, sedan ock 

 vid Baikal; nagelfärgad Onyx från Jaschmagora eller 

 Jaspisberget vid Ar gun; skön Förf yr af olika färger från 

 stranden af Selengas biflod Tschita, senare äfven vid Oka, 

 som faller i Angara; svart, glasig Blymalm med kalk och 

 gipsspat från nejden af staden Nertschinsk; hård Spets- 

 glans från gamla Serentui-grufvan vidsavoden Nertschinsk; 

 grönaktig, mycket hård Kopparmalm från Gumerschev- 

 grufvan, — andra förvärfs omnämnande lämpligare sparade 

 till nästa kapitel. 



Helst uppehöll han sig vid Schilkinsk. Detta hytt- 

 verk, ett af de nyaste, låg väl ganska aflägse, eller 313 

 verst i n. v. från hufvudsavoden och 174 i öster från sta- 

 den Nertschinsk, men i en af naturen gynnad trakt. Den 

 ymniga tillgången på malm alldeles i granskapet och lättna- 

 den af transporter långs den förbiflytande, af väldiga skogar 

 kransade och särdeles fiskrika floden Schilka, gåfvo denna 

 hytta utsigt till den bästa framtid. Härtill kommer, att man 

 1778 derstädes börjat anlägga ett glasbruk, men ännu ej 

 fått det i stånd. Laxman tog sig saken med mycken ifver 



