152 



praktiska tillämpning. För smältningen lät han hemta salt 

 från sjön Tsagan nor, af Ryssarne kallad Bolovoi osero, 

 öster om Akschinsk 466 , närmare mot Tarei nor och mon- 

 goliska gränsen. Han använde detta material i stället för 

 pottaska städse med fördel. Hittills hade han plägat förfara 

 hufvudsakligast på tvenne sätt: a) 4 pud mineraliskt salt 

 utsattes i 2 veckors tid för vittring i luften samt uppblan- 

 dades, efter att ha sönderfallit till fint pulver och förlorat 

 hälften af sin vigt, med 4 skålpund kolstybb, hvarpå bland- 

 ningen omrördes i en glödande smältugn, så länge gnistor 

 under lätt svafvellukt uppstego; å nyo uppglödgad med 4 pud 

 sand, lemnade massan efter några timmar ett grönaktigt, 

 men om finstött qvarts inströddes, det hvitaste glas, genom- 

 skinligt som vatten. Eller h) 2 pud vittradt salt hoprördes 

 med 4 skålpund kolstybb och 4 pud glödgad sand samt ka- 

 stades skofvelvis i en glödande smälthytta, då inom några 

 timmar ett fullkomligt ogenomskinligt glas, liknande japanskt 

 eller kinesiskt lack, uttogs. 



Det kristalliniska saltet från Tsagan nor befans, lik- 

 som det från byn Ptitsche nära sloboden Kurtamy sch vid 

 foten af Ural, vara nästan fritt från syra och kunde derföre, 

 t. o. m. utan tillsats af kol, användas att förvandla kiseljord 

 till glas. Det nya beredningssättet vann förtroende och efter- 

 följd. Tolf år efter det Laxman redan bortflyttat, intygar 

 kommendanten Vlassov i Doroninsk, i ett bref till Pal- 

 las 467 , att den förstnämndes glas var nästan lika vackert 

 och starkt som det engelska, samt lemnar tillika närmare 

 upplysningar om den egendomliga natronsjön, hvarifrån rå- 

 ämnet erhölls. Ännu i våra dagar arbetar schilkinska glas- 

 fabriken efter den af Laxman införda beredningsmetoden 488 , 

 ehuru man tyckes ha glömt hans namn. Hans egna fort- 

 satta rön, hvarigenom upptäckten vann inflytelse på hela den 

 europeiska glasindustrin, tillhöra ett följande kapitel. 



