71 



566. Sid. 188. Dessförinnan hörde, genom senast vidtagna 

 förändring, blott gnid- och silfvergrufvoma derunder. 



367. Sid. 188. Hos Selski (3an. cn6. oiyi,. reorpa(J). o6m,. 

 IX & X, 550 f.) läses följande märkliga berättelse: „Jag har 

 sett ett intressant aktstycke, hvari förekommer uppgift om den 

 tidigaste införseln från Buchariet af guldsand och lasursten för 

 vårt hofs räkning. Det första kontraktet gjordes med en rabar- 

 ber-leverantör, Bucharern Murat, under Katarina I:s regering; deri 

 kallas stenen indisk, på buchariska Lan sch ev ert, på kinesiska 

 Tschin-tschin-stschi; bästa sorten skulle betalas med lika 

 vigt silfver, den andra i förhållande af 10 : 9; och lofvade Rys- 

 sarne i utbyte rökverk. Lapis lazuli fortfor sedan att hemtas, 

 dock hvarken årligen eller i större mängd, från utlandet ända 

 till slutet af 18 seklet. Vid denna tid, nml. år 1796, fann en 

 Kultuks bonde, V o in a, för första gången ett stycke lapis lazuli 

 och öfverlät det åt irkutske guvernören, som lemnade det att 

 undersökas af den då i Irkutsk lefvande akademikern Laxman. 

 Det visade sig, att detta var verklig lapis lazuli, för första gån- 

 gen upptäckt i Ryssland". Sannolikt är årtalet 1796 skriffel för 

 1786, ty veterligen talar Laxman första gången om lasuren i det 

 ofvan (sid. 175) cit. brefvet till akademin af 1786 \ 9 , men icke t. ex. i 

 sin artikel af 1784 och ej heller i brefvet till Bergius 1785. — 

 Redan 1775 nämner Beckmann, Phys. Bibi. VI, 147, „Lasurstein 

 öder Lazuli aus Sibirien", väl alldeles på må få, eller kanske 

 samma mineral, d. ä. endast kopparblått, hvilket redan Strahlenberg 

 utgaf såsom lasur, funnen vid Kungur. 



£67 a Sid. 189. „Coo6in,eme bt» HepmiHCKyro ropiiyjo eK- 

 cneÄimiro. J^äsi paspaöoTKii ciihjibo Kaivma JTanncB Jia3yjiii no- 

 jiyji,eHHOMi> KOimvfe Baimajia no ptwB GMOÄemch ciiocoöhmmt. 

 naxojKy a rocnoÄiraa miixTMefiCTepa Majra(J)eeBa, Koroparo 

 npomy komh-e OTKOMaH^OBaT^. ^Toate npiiHa^jiejKiirB #0 MacTe- 

 poBuxt juo^efi h co-wt^ bt, ciLit yEa.sa H3T, KaöimeTa Ea 

 HMnepaTopcKaro BejmiecTBa, to a Haji/EiocB *ito ropiraa eK- 

 cne^ni^iji no Bi^eHBK) CBoeMy CTapaerca OTnpaBiiTi, fijioronpaB- 

 hlixt. h Tpy^ojnoöiiBtixT» jno^efi. KaiTB a no öojimeii qacrn 

 HaxojKyci. bt, ropojtfs HpKyn.K-h, to ii npomy BnineynoMtfHy- 

 r raro o$Hn;epa cb KOMaH^oio npjmo crojia komitb oTnpaBHTt. 

 HaABopHHH coB-feTHHKi Knpmia .laKCMan-B. Anpejra 17 &nsi 

 1787 ro,u,y. HpKynitfi". (Sic!) 



568. Sid. 189. Se ofvan sid. 164. Uppmätningarna af 

 Baikal, under Losev och Tirilgin, fortskredo 1790 till sjöns syd- 

 vest- och sydsida, hvarpå 1806 en ny karta utkom, der Lax- 

 mana veterligen första ggn betecknas. Se ock kartorna i Spasskis 

 Ch6. BtCTH. 1821, XIII och Klaproths Descr. du lac Baical 



